Zápis

z rokovania Rady vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny
dňa 28. 7. 2003 od 9.00 hod na Úrade vlády SR, miestn. č. 004

Prítomní: viď podľa prezenčnej listiny

Ospravedlnení: P. Prochácka, O. Plišňáková

Program rokovania:

1.	Otvorenie
2.	Slávnostné odovzdanie menovacích dekrétov
3.	Prerokovanie Posudku Slovenska
4.	Prerokovanie Návrhu Správy o opatreniach potrebných na zabezpečenie prijatých ustanovení Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov
5.	Rôzne
6.	Záver

Zápis:

K bodu 1.:

Rokovanie otvoril predseda Rady vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny (ďalej len Rada) Pál Csáky a privítal zúčastnených na prvom rokovaní Rady v tomto volebnom období. Vyzval prítomných členov, aby v bode Rôzne navrhli ďalšie témy, ktoré by Rada v nasledujúcom období mala prerokovávať. Ďalšie zasadnutie Rady by malo byť zase v septembri-októbri t.r., aby sa zefektívnila jej činnosť.
Následne uviedol návrh programu rokovania a požiadal o jeho prípadné doplnenie a schválenie.
Na návrh p Banduriča bolo ako 5. bod programu doplnené prerokovanie situácie v Prešovskom SRo. 
Na návrh p. Čumakova bolo do programu ako bod 6 doplnené prerokovanie riešenia situácie ruskej menšiny.
S uvedenými doplneniami prítomní návrh programu odsúhlasili.

K bodu 2.:

Menovacie dekréty odovzdal prítomným členom Rady ppvl. Pál Csáky.
Po ich odovzdaní pripomenul, že podľa štatútu Rady hlasovacie právo majú len nominovaní zástupcovia národnostných menšín a etnických skupín a dvaja členovia vlády – ppvl. Csáky ako predseda Rady a št. tajomník MK SR Kvarda, ktorý na základe splnomocnenia zastupuje podpredsedu Rady, ministra kultúry. Tajomníčkou Rady je GR Kviečinská. 
K činnosti Rady uviedol, že do konca tohto roka bude hlavnou úlohou Rady prijatie/odsúhlasenie troch základných dokumentov, ktoré sú zahrnuté aj v legislatívnom pláne:
1/ realizácia Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov, na čo je potrebná zmena niektorých zákonov. Je to v SR citlivá aj politická vec, ale Charta nás k tomu zaväzuje.
2/ prijatie zákonov o financovaní menšinových kultúr, vrátane jasných pravidiel, čo sa má a čo sa nemá financovať zo štátneho rozpočtu a v akých percentách. 
3/ prijatie zákona o národnostných menšinách. Oba zákony sú v gescii MK SR, najneskôr v októbri by sa na rokovanie tejto Rady mal predložiť základný koncept týchto zákonov. 

K bodu 3:

Ppvl. Csáky predstavil predložený materiál Rady Európy, ktorý aj keď je staršieho dáta, považuje za dôležité oboznámiť s jeho obsahom členov Rady, nakoľko v tomto dokumente sú obsiahnuté niektoré odporúčania, ktoré by v SR mali byť realizované. (Materiál je Prílohou č. 1. k pozvánke, s poznámkou, že označenie materiálu „utajené“ je neplatné.)

Materiál bližšie uviedla riaditeľka odboru ľudských práv a menšín Dr. Gyuricsek:

Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín (v ďalšom len „Dohovor“) podpísala SR 1. februára 1995 a platnosť pre SR nadobudol 1. februára 1998. Aj pri tomto Dohovore existuje kontrolný mechanizmus, ktorý je zakotvený v článkoch 24, 25 a 26 Dohovoru. Podľa článku 24 dodržiavanie Dohovoru monitoruje Výbor ministrov, pričom k tomu patrí aj zasielanie pravidelných správ o plnení úloh, ktoré jednotlivé signatárske štáty podľa tohto dohovoru museli prvýkrát urobiť do jedného roka od nadobudnutia platnosti. Na základe tzv. implementačnej správy bol tento posudok preskúmaný Poradným výborom, ktorý podľa článku 26 Dohovoru ako odborný poradca dáva odporúčania Výboru ministrov a potom Výbor ministrov jednotlivým štátom. Materiál, ktorý majú členovia Rady pred sebou je ten Posudok Slovenska, ktorý vypracoval Poradný výbor a v ňom sú zhrnuté aj odporúčania Poradného výboru. Poradný výbor navštívil SR 3. júla 2003 na odbornom seminári, kde Výbor kládol otázky a účastníci seminára sa mali možnosť vyjadrovať aj k Posudku a k odborným odporúčaniam, aj k tomu ako jednotlivé odporúčania boli či neboli splnené. Materiál je predmetom rokovania Rady preto, aby sa k nemu členovia Rady vyjadrili. 

Ppvl. Csáky: navrhol diskusiu k materiálu a potom termín pre spolupracovníkov aj pre prítomných: do 15. 9. – na vypracovanie návrhov pre Radu: ktoré odporúčania sú ešte aktuálne a ktoré už nie sú. Spoločné stanovisko by potom bolo prijaté na najbližšom zasadnutí Rady (sept.-okt.) a ďalej by sa analyzovali ďalšie možné kroky zo strany vlády.

Zhrnutie diskusie k bodu 3:

Bandurič, Rusínska obroda:
Pripomienky a návrhy predkladá aj písomne. K nim dodal:
1/ Podľa správy sa zdá, že problematika rusínskej menšiny nie je taká známa ako je skutočnosť.
2/ Nepotrebujú mať právne dokumenty a materiály preložené do rusínskeho jazyka.
3/ Kvalifikácia učiteľov rusínskeho jazyka sa zanedbáva 
4/ V rusínskych obciach ľudia medzi sebou komunikujú výlučne po rusínsky, komunikačným jazykom nie je aj iný jazyk, ako sa v mnohých materiáloch uvádza.
5/ Podporujú určenie percenta oproti nariadeniu vlády č. 221 z 20 na 10%.
6/ Považuje za dôležité hovoriť o záchrane materinského rusínskeho jazyka v širšom zmysle, vytýka médiám aj štátnym predstaviteľom používanie nesprávne označenie národnosti rusínska-ukrajinská.
7/ Malo by sa určiť označovanie obcí dvojjazyčnými názvami na jednu tabuľu, nie na dve samostatné.
8/ Protestujú proti tomu, že podľa v súčasnosti obdržaného prípisu z MŠ SR, školská sieť je platná z roku 1959. Protestujú proti tomu, aby rodič rozhodoval, aké predmety sa majú učiť na škole, aké majú byť učebné osnovy. 
9/ Rada alebo MŠ by mohlo požiadať SAV, úsek spoločensko-vedného rozvoja o vypracovanie analýzy a následne prikročiť k praktickým krokom realizácie záchrany národnostnej kultúry.
10/ V oblasti kultúry – Rusínska obroda finančné prostriedky na rozvoj kultúry nedostáva, len na aktivity (folklór), ale nemá možnosť zorganizovať stretnutie s učiteľmi, starostami obcí, pretože na to nie sú finančné prostriedky. 

Kvarda, ŠT MK SR:
Informoval, že MK pripravuje nový grantový systém na financovanie menšinových kultúr, pri ktorom zvažuje či sa prostriedky budú poskytovať aj na činnosť kultúrnych zväzov a rôznych občianskych združení, alebo na konkrétne projekty, ktoré podporujú kultúru. 
Navrhol spracovať materiál, ktorý by bol inventúrou čo sa udialo od doby keď materiál (Posudok) vznikol, do času, kým sa budú navrhovať iné riešenia. 

Dohányos, GR Sekcie menšinových kultúr MK SR:
Považuje za potrebné prerokovať návrhy opatrení potrebných na zabezpečenie prijatých ustanovení ohľadom Európskej charty menšinových alebo regionálnych jazykov, vychádzať pritom z predloženého materiálu, ktorý je veľmi kvalitný a podrobný. 
Reagoval na vystúpenia v diskusii: prostredníctvom MK SR, Sekcie menšinových kultúr je možné získať prostriedky na stretnutia učiteľov (rusínskej menšiny) z grantov na podporu kultúry menšín. Nie je úlohou vlády, ale úlohou menšín, aby oni zorganizovali celoslovenské konferencie a pre širokú verejnosť vyjasňovali rozdiely medzi rusínskou a ukrajinskou národnostnou menšinou.

Pöss, Karpatskonemecký spolok na Slovensku:
Navrhuje spracovať hodnotenie, závery, zo stretnutia, ktoré bolo 3. 7., pretože tie sú aktuálne, prípadne spracovať materiál, ktorý by zmapoval posun a čo sa dosiahlo oproti stavu spred troch rokov, ktorý je hodnotený v Posudku.
Považuje za užitočné ujasniť, či pod financovaním menšinových kultúr sa myslia menšiny národnostné alebo aj iné, a tiež je potrebné definovať pri rozdeľovaní prostriedkov z kapitoly MK SR na podporu menšinových kultúr, že čo je a čo nie je kultúrna aktivita. 

Adam, ROI a Kultúrny zväz Rómov:
Navrhuje, aby jednotlivé rezorty poskytli odpočet, čo sa v oblastiach hodnotených v Posudku urobilo. Požaduje, aby realizácia odporúčaní Európskej charty, ale aj zákona č. 184  bola zabezpečená aj finančne, mala by sa preniesť ako úloha aj do rezortov, do regiónov a na úroveň samospráv, ktorej plnenie by sa aj kontrolovalo, napr. z pozície Rady vlády, vlády alebo splnomocnenkyne p. Orgovánovej. Napr. dodnes nie sú (tri roky po prijatí zákona) urobené dvojjazyčné tabule. 

Szabo, riaditeľ odboru vzdelávania národnostných menšín MŠ SR (zastupoval ŠT Szigetiho):
Reagoval na pripomienky (p. Banduriča), ktoré odzneli v diskusii. 
1/ Článok 34 Ústavy SR a zákon č. 29/1984 Zb. tzv. školský zákon, umožňujú v obciach zriaďovanie škôl s vyučovaním jazyka národnostnej menšiny, teda aj rusínskeho jazyka, keď je dostatočný záujem rodičov o takéto vyučovanie v jazyku národnostnej menšiny. Na základe pokynu ešte bývalého ministra Ftáčnika, na národnostne zmiešaných územiach, v prípade 12-tich záujemcov už je možné zriadiť školu. Taktiež zriaďovateľ môže dať ešte ďalšiu výnimku, ak ten počet nedosahuje 12 žiakov, aj tak môže zriaďovateľ zriadiť a zaradiť do siete školu s vyučovaním jazyka národnostnej menšiny. 
2/ O liste MŠ SR, v ktorom sa uvádza, že školská sieť je platná z roku 1959, nevie. Sieť sa však neustále aktualizuje, čiže je platná zo školského roku 2002/2003
3/ Existujú platné učebné osnovy, ktoré rozhodujú o tom, aké predmety sa vyučujú na školách. Pri školách existujú školské rady, ktoré sú samosprávnym orgánom rodičov a ktoré majú kompetencie určitým spôsobom zasahovať do života danej školy, ale do obsahu vyučovania nezasahujú.

GR Dohányos:
Reagoval na p. Pössa: aj súčasný systém poskytovania financií z kapitoly MK zabezpečuje dostatočnú pružnosť, aj na podporu vedeckých aktivít národnostných menšín.
Informoval, že začiatkom roka vznikol v rámci Sekcie menšinových kultúr odbor sociálnych menšín, ale v tomto rozpočtovom roku neboli tomuto odboru pridelené peniaze naviac, t.j. že v tomto roku nebude môcť finančne podporovať tzv. sociálne menšiny. 
Má výhrady k definícii nenárodnostných menšín a trendu označovať tieto menšiny za „sociálne“.

Čumakov, Zväz Rusov na Slovensku:
Nepovažuje formuláciu na strane 5 materiálu, kde sa Rusi označujú ako novo sa tvoriaca národnostná menšina, za správnu, táto národnostná menšina tu existovala fakticky od slovanského zjazdu v 19. storočí. 
 
Ivan Laba, Zväz Rusínov-Ukrajincov Slovenskej republiky
1/ Ocenil Posudok vypracovaný Poradným výborom RE a tiež skutočnosť, že SR v sledovanom o období vyvinula cenné úsilie na podporu národnostných menšín a ich kultúr, a to aj prostredníctvom tejto Rady.
2/ Upozornil, že základnou podmienkou pozitívneho rozvoja národnostných menšín v SR je presvedčiť predstaviteľov štátu a orgány o tom, že rozvoj kultúr národnostných menšín predstavuje jej obohatenie, a nie, že sú záťažou pre republiku ako to médiá občanom sprostredkujú. 
3/ Potrebovali by nielen prostriedky na kultúrne aktivity, ale aj metodika, aby národnostné súbory aj umelecky rástli. VÚC by mali viac dohliadať na to, akú majú koncepciu činnosti osvetové strediská a aké sú ich výsledky; mali by plniť aj úlohu metodických stredísk.
4/ Protestoval proti projektu zrušenia/premiestnenia národnostného vysielania SRo v Prešove, kde sa vyzbieralo 20.000 podpisov proti tomuto projektu, ale nikto ich nechce rešpektovať.
5/ Považuje za potrebné viac hovoriť o programoch regionálneho rozvoja, ktoré by mali postupne vyrovnávať ekonomické a sociálne rozdiely medzi regiónmi, ale aj poskytnúť obciam pomoc pri príprave a tvorbe projektov (v rámci programu SAPARD). 
6/ Upozornil na Vyhlásenie účastníkov medzinárodnej konferencie RE o slovensko-ukrajinskej cezhraničnej spolupráci, ktorá sa uskutočnila v minulom roku v máji. 
7/ Majú záujem riešiť svoje problémy aj sami – je záujem vytvoriť dohodu s Rusínmi.

ŠT Kvarda:
1/ Reagoval na p. Labu: V regiónoch osvetové strediská a regionálne centrá už nepatria pod MK, patria pod VÚC a tie majú ešte rozpočtové provizórium, fiškálna decentralizácia bude až od 1.1.2005.
2/ Upozornil, že vládny program obsahuje vetu, že treba posilniť autonómnosť menšinových vysielaní – toto sa musí dostať aj do návrhu zákona o Slovenskom rozhlase, aby verejnoprávna inštitúcia nemohla svojvoľne napr. rušiť alebo premiestňovať národnostné vysielanie, ako to v súčasnosti robí. 
3/ Pre obnovu kultúrnej infraštruktúry v regiónoch a v obciach považuje za vhodné štrukturálne fondy EÚ. Doteraz je vyrokovaných asi 100 miliónov EUR pre kultúru do roku 2006, kde sa počíta s tým, že v rámci rozvoja vidieka bude treba obnoviť kultúrnu infraštruktúru (napr. na podporu miestnych knižníc).

Diskusiu k tomuto bodu uzavrel ppvl. Csáky:
1.	Požiadal členov Rady, aby využili do 15. septembra možnosť na dodanie písomného stanoviska k Posudku, ale aj všeobecne k menšinovej problematike a podnety zákonným úpravám. Sekcia ĽP a menšín pripraví na základe toho materiál, ktorý bude zase predmetom rokovania Rady, predbežne v októbri. 
2.	GR Sekcie ĽPaM uložil pripraviť návrh listu v jeho mene adresovaného pracovnej skupine RE, v ktorom bude uvedené:
a)	že Posudok bol prerokovaný na medzinárodnom kolokviu 3 júla 2003
b)	že ho prerokovala aj Rada vlády na svojom rokovaní dňa 28. júla 2003, s termínom na doplnenie stanovísk do 15. septembra,
c)	po odsúhlasení v tejto Rade poskytneme expertom RE oficiálne stanovisko, jednak pre prípravu ďalšej správy a jednak ako vlastný plán úloh, ktoré je potrebné splniť na základe Rámcového dohovoru.

K bodu č. 4:

Uviedol ho ppvl. Csáky:
Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov sme prijali, ratifikovali, teda platí a v zmysle Ústavy SR má prednosť pred  zákonmi SR. Ale niektoré naše zákony evidentne nie sú v súlade s Chartou, takže predložený návrh Správy o opatreniach potrebných na zabezpečenie prijatých ustanovení Charty poskytuje:
a)	analýzu o súčasnej situácii
b)	určité konkrétne východiská a návrhy.
Navrhuje materiál odsúhlasiť a postúpiť na ďalšie ústavno-právne prerokovanie vo vláde.
Zdôraznil, že Rada je poradným orgánom vlády a v uznesení sa navrhuje, aby bola poradným orgánom aj pre implementáciu Charty, takže všetky námety z jej rokovaní  je povinný tlmočiť vláde, resp. pripraviť vládny materiál s návrhmi na ďalší postup. Jazyková téma je nekonečná téma, otvárajú sa vždy aj nové aktuálne otázky v súvislosti s reformou verejnej správy. Tento dokument je základnou konštrukciou, ako postupovať ďalej,  a vždy to je aj citlivá politická otázka. Po odsúhlasení materiálu na Rade, predloží ho aj na rokovanie koaličnej rady a bude sa o tom rokovať aj na politickej úrovni. 

Zhrnutie diskusie k bodu 4:

GR Dohányos:
Poďakoval sa za materiál a ocenil jeho kvalitné a obsiahle spracovanie. 
Faktickú poznámku uviedol k 1. odseku Rokovanie orgánov územnej (na str. 3)...: navrhol, aby tam tiež bola zabezpečená možnosť prekladu do jazyka národnostných menšín. Zabezpečovať nielen preklad do slovenčiny ak je väčšina národnostných predstaviteľov, ale aj naopak – ak sa odsúhlasí slovenský rokovací jazyk, neumožní sa národnostný jazyk, aby bolo právo na zabezpečenie prekladu do národnostného jazyka.

GR Kviečinská:
Informovala, že Matica Slovenská s Právnickou fakultou organizuje seminár o národnostných menšinách a o ich rozvoji za posledných 10 rokov. Môže poskytnúť členom Rady pozvánku ak by sa niekto na ňom chcel zúčastniť.

Pöss:
1/ Odporučil na vypracovávanie odborných analýz napr. spoločensko-vedný ústav v Košiciach, ktorý je aktívny a pre väčšinu menšín by mohol byť kompetentným pracoviskom.
2/ Uviedol príklad, že nie vždy sa dá realizovať ustanovenie MŠ, že ak je 5 žiakov, tak je možné žiadať o vyučovanie jazyka národnostnej menšiny – aj keď je žiakov dosť, škola nevie zabezpečiť učiteľa nemčiny. Podobný problém  môže byť pri možnosti vyučovania niektorých náboženstiev. Odporúča na zváženie, či nevytvoriť systém, pri ktorom by bolo možné vyučovať jazyk národnostnej menšiny alebo náboženstva aj pri podprahovom počte žiakov.
3/ Navrhol, že ak sa v Správe víta, že sa nevytvára negatívny obraz menšiny, posunul by to ďalej, aby sa už aj vytváral pozitívny obraz menšiny. Odporučil spojiť činnosť štátneho pedagogického ústavu s touto Radou, napr. pri zostavení čítanky histórie príslušnej menšiny, ktorá by mohla byť užitočná pre vytváranie pozitívneho obrazu. 

Adam:
1/ Rada by mala odporučiť, aby Správa bola čím skôr prijatá, pretože rieši rôzne legislatívne nedostatky.
2/ Navrhol ju preložiť , resp. aj iné dokumenty a uznesenia do jazykov národnostných menšín. Ponúkol možnosti Centra kultúry a vzdelávania rómskej mládeže a detí, ako aj strednú umeleckú školu, kde sa už 10 rokov učí rómsky jazyk, na spoluprácu pri prekladoch oficiálnych dokumentov a materiálov.

Öllös:
Uviedol poznámku k rokovaciemu jazyku územných samospráv. Keď sa dôsledne vychádza z Charty menšinových jazykov, v tejto veci nie je žiadúce väčšinové rozhodovanie. Keď je zákonom stanovených 20%, tak by právo na tlmočenie malo byť zabezpečené aj pre možnosť rokovania územnej samosprávy v jazyku národnostných menšín, ako aj v iných podobných situáciách, a nie ponechávať to na rozhodovanie väčšiny.

GR Dohányos:
Uvítal návrhy p. Pössa ohľadne vyučovania jazyka aj pri menšom počte žiakov a na vytvorenie pozitívneho obrazu pri tvorbe učebníc. Z odboru vzdelávania národnostných menšín to budú podporovať.

Ppvl. Csáky:
Informoval, že v auguste sa pripravujú projekty alebo projektové zámery do štrukturálnych fondov. Navrhol skúsiť využiť prostriedky EÚ, cez MPSVR SR a SOP Ľudské zdroje, aj cez MK SR, ale priamo aj cez Úrad vlády a cez Sekretariát splnomocnenkyne vlády pre rómske komunity, na podprogramy pre menšinové komunity.

ŠT Kvarda:
Reagoval na poznámku p. Banduriča: 
1/ Na Národnom osvetovom centre je už niekoľko rokov koncepcia vytvorenia Kabinetu menšín. Tento kabinet dodnes nie je, bude trvať na tom, aby tento kabinet bol.
2/ Informoval o snahe, spolu s ministrom kultúry p. Chmelom, spolupracovať s VÚC na vypracovaní nejakej regionálnej kultúrnej politiky, ktorá by mala aj nejakú zákonnú úpravu, kde by sa nejako percentuálne určilo čo musí VÚC venovať na kultúru zo svojho rozpočtu. Predsedovia VÚC sa tomu bránia, že štát chce zasahovať do ich kompetencií.
3/ Reagoval na poznámku p. Öllösa: Vážny problém je v tom, že SR prijala Chartu menšinových a regionálnych jazykov, ale pre tento dokument uznáva jediný územno-správny celok, a tým sú obce.

Riad. Gyuricsek:
Upresnila, že to je práve predmetom aktuálnej diskusie, že by sa mali akceptovať aj iné územno-správne celky, ako len obce v záujme používania menšinových jazykov. Pokiaľ ide o maďarskú menšinu, komunikácia občana vo svojom jazyku s okresným úradom môže fungovať, pretože vo viacerých okresných sídlach dosahujú menšiny túto 20%-nú hranicu. Ale akonáhle ide o úroveň kraja alebo totožného VÚC, tak žiadna menšina v žiadnom sídle nedosahuje 20%-nú hranicu. Obáva sa tiež, že zriadenie nových obvodných úradov od roku 2004 výkon verejnej správy ešte viac oddiali od občanov. Riešením môže byť len znižovanie percenta.

GR Dohányos:
Jeho sekcia oslovila Ústavný súd a ombudsmana ohľadom zákona o používaní jazykov národnostných menšín, ktorý povoľuje, aby príslušníci národnostných menšín podávali podania na ombudsmana a na Ústavný súd v jazyku národnostnej menšiny. Tento zákon však nepredpisuje odpovede v národnostnom jazyku, čo nepovažuje za systémové riešenie, Upozornil a navrhuje, aby sa do riešení zakomponovala aj povinnosť ombudsmanovi a Ústavnému súdu odpovedať na podnety v danom jazyku národnostnej menšiny.

Splnomocnekyňa vlády SR Orgovánová:
Realizácia Charty v praxi znamená aj finančné nároky. V uznesení sa navrhuje, aby Rada odporučila, aby pri tvorbe rozpočtu pre budúci rok viac zohľadňoval nielen počet národností v obciach alebo v danom regióne, ale aj existencia inštitúcií v danom regióne. Napr. Košický VÚC má 10 inštitúcií, ktoré reprezentujú národnosti, kým iný VÚC nemá ani jednu národnostnú inštitúciu. 

Ppvl. Csáky:
Rada môže dať len odporúčanie, v zmysle Ústavy SR ani vláda ani parlament nemôžu vstupovať do kompetencií samospráv. Preto je potreba vypracovania zákona o financovaní menšinových kultúr, resp. zákona o národnostných menšinách. V zákone o financovaní menšinových kultúr sa pritom musí odlíšiť: 1. financovanie na centrálnej úrovni, 2. na regionálnej úrovni vrátane všetkých inštitúcií, ktoré podliehajú VÚC, 3. na miestnej úrovni. Tiež sa musí odlíšiť financovanie na kultúrne aktivity a na servis a na činnosť. 
Požiadal akékoľvek pripomienky – do týždňa dodať p. riaditeľke písomne.

Záver: 
Rada odsúhlasila materiál v znení tých pripomienok, ktoré odzneli na rokovaní.

K bodu 5: Rusínske a ukrajinské národnostné vysielanie SRo:

N. Sándor, Výbor NR SR:
Upozornila, že na Výbor NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien prišli listy predstaviteľov – nevie posúdiť do akej miery legitímnych alebo nie – od Českého spolku, od miestnych organizácií Rómov v Prešove a spolku Poliakov, so stanoviskom, že podporujú rozhodnutie ústredného riaditeľa týkajúce sa presťahovania štúdia tohto národnostného vysielania do Košíc. Bolo by dobré ujasniť si v rámci organizácií, aký je k tomu postoj.

Bandurič:
Navrhuje, aby Rada odporučila riaditeľovi SRo, aby tento proces sťahovania zastavený do rozhodnutia NR SR. Odporúča, aby na septembrovom rokovaní NR SR bol tento problém nastolený a prerokovaný, aby vysielanie vzhľadom na petície a na nespokojnosť nielen Rusínov, Ukrajincov a Rómov, ale aj Slovákov v tomto regióne. Predseda VÚC aj Krajský úrad v Prešove vyšiel v ústrety a ponúkol riaditeľovi SRo náhradné priestory do užívania.

N. Sándor:
Na vysvetlenie: dva parlamentné výbory už viackrát rokovali o tomto probléme, vykonal sa aj poslanecký prieskum, uskutočnilo sa spoločné rokovanie s Rozhlasovou radou. Výbor dvakrát podporil návrh uznesenia, ktorým  bol vyzvaný ústredný riaditeľ SRo, aby ďalej rokoval s dotknutými stranami. Tretíkrát, keď ústredný riaditeľ priniesol konkrétnu finančnú analýzu a informoval o istom kompromise, s ktorým zástupcovia Rusínov a Ukrajincov nesúhlasia, zo strany väčšiny Výboru nebola vôľa prijať ďalšie uznesenie, ktorým by bol ústredný riaditeľ už tretíkrát vyzvaný na prehodnotenie svojich krokov.
Z poverenia predsedu Výboru NR SR L. Nagya predniesla návrh na uznesenie (viď. text v závere k tomuto bodu). Takéto uznesenie by mohlo byť v súlade s kompetenciami vlády voči ústrednému riaditeľovi SRo, obrátiť sa na neho výzvou, neporuší zákon o SRo ani nezávislosť verejno-právnej inštitúcie.

Pöss:
Nemecká menšina dala tiež stanovisko na Výbor NR SR pre médiá, v tom zmysle, že má vážne obavy zo zníženia dosiahnutého štandardu. Štandard sa snáď znižuje aj tým, že sa rušia pracovné miesta redaktorov národnostného vysielania, a chcú ho zabezpečovať len externými pracovníkmi. Doporučuje dať do návrhu uznesenia aj formuláciu: zabezpečiť, aby sa zachoval štandard tohto vysielania aj ponechaním miest stálych redaktorov pre národnostné menšiny.

Ppvl. Csáky:
Uzavrel diskusiu k návrhu uznesenia Rady:
Rada:
a)	vyjadruje svoje hlboké znepokojenie nad jednostranným rozhodnutím ústredného riaditeľa SRo o presťahovaní štúdia národnostno-etnického vysielania z Prešova do Košíc,
b)	upozorňuje vládu SR na jej zodpovednosť za možné negatívne dôsledky nesprávneho rozhodnutia ústredného riaditeľa SRo na národnostno-politický, spoločensko-kultúrny a náboženský život najmä Rusínov a Ukrajincov, vrátane nebezpečenstva znižovania štandardu vysielania pre národnostné menšiny,
c)	žiada vládu SR, aby vstúpila do rokovaní s ústredným riaditeľom SRo na riešenie problému.

Rada konsenzom súhlasila s takýmto návrhom uznesenia k tomuto bodu. Doplnenie uznesenia na návrh p. Banduriča: Vyzvať ústredného riaditeľa SRo, aby pozastavil proces sťahovania.

K bodu 6: Žiadosť zástupcu ruskej menšiny o riadne členstvo v Rade 

Žiadosť bola členmi Rady jednohlasne prijatá.
Sekretariát pripraví návrh zmeny štatútu ohľadne riadnych členov Rady s doplnením riadneho členstva aj pre ruskú menšinu. 

K bodu Rôzne:

Závery: 
1.	Rada berie na vedomie stanovisko Rusínskej obrody prednesené p. Banduričom vo veci zmeny sídla obvodného (terajšieho okresného) úradu zo Svidníka do Stropkova.
2.	Do budúceho rokovania Rady Sekretariát preverí možnosť :
-	Splnenia požiadavky p. Adama, aby pre členov Rady boli vystavené nejaké preukazy menšieho formátu, okrem menovacích dekrétov, ktoré sú vo formáte A4 a ktoré nie sú praktické pre preukazovanie sa pri stretnutiach. 
-	Uhradenia výdavkov za ubytovanie/nocľah pred dňom rokovania Rady pre mimobratislavských členov Rady.

Na záver ppvl. Csáky poďakoval všetkým za účasť.

Za správnosť.

								Jana Kviečinská
								tajomníčka Rady