Záznam z rokovania pracovnej skupiny pre oblasť inkluzívneho vzdelávania zriadenej v rámci Rady vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť
Úrad vlády SR, Bratislava, 10. mája 2011, 09.30 hod., miestnosť č. 004

Prítomní: viď podľa prezenčnej listiny.

1. Otvorenie rokovania

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
1/ V úvode privítal všetkých zúčastnených a otvoril rokovanie pracovnej skupiny Rady vlády SR pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť (ďalej len „rada“) pre oblasť inkluzívneho vzdelávania. 
2/ Uvedenú pracovnú skupinu ustanovila na svojom prvom zasadnutí rada, ktorá je stálym poradným orgánom vlády SR, zakotveným v kompetenčnom zákone.
3/ Dôvodom jej zriadenia bolo ľudskoprávne hľadisko inkluzívneho vzdelávania, pretože z ľudskoprávneho prierezového hľadiska má podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny p. Rudolf Chmel jasné kompetencie vymedzené programovým vyhlásením vlády SR a novelou kompetenčného zákona. 
4/ Zároveň bola rada ustanovená z dôvodu, aby lepším spôsobom zabezpečila prierezovosť zvnútornenia ľudskoprávnych princípov v činnosti všetkých štátnych orgánov verejnej správy.
5/ Pokiaľ ide o ostatné pracovné skupiny k vzdelávaniu, táto pracovná skupina nebola zriadená vyslovene k otázke desegregácie Rómov vo vzdelávaní a nie je to vyslovene pracovná skupina o sociálne vylúčených spoločenstvách. 
6/ Je to pracovná skupina o inkluzívnom vzdelávaní všeobecne. Vzhľadom na skutočnosť, že rôzne skupiny obyvateľstva tohto štátu, ktoré sú z rôznych pohľadov špecifické a niektoré špecifiká sú jasne definované aj v súčasnom školskom zákone, týka sa to nielen sociálne znevýhodnených, teda Rómov žijúcich v marginalizovaných rómskych komunitách, ale aj zdravotne postihnutých, národnostných menšín, nových menšín, cudzincov, azylantov, čiže všetkých skupín, ktoré sú z rôzneho pohľadu odlišné alebo inaké od väčšiny a potrebujú nejakým spôsobom zohľadniť tieto špecifiká vo vzdelávaní aj v ich vlastnom vzdelávaní aj z hľadiska inklúzie a integrácie spoločnosti ako takej, je potrebné, aby špecifiká týchto rôznych skupín boli zohľadnené vo vzdelávaní a vo výchove väčšiny. Lebo len tak môže dôjsť k reálnej inklúzii. 
7/ V rôznych dohovoroch, právne záväzných dokumentoch všetkých medzinárodných organizácií od OSN až po Radu Európy a OBSE sú silné odporúčania vo vzťahu k inkluzívnemu vzdelávaniu. Možno, že sa to v dohovoroch a dokumentoch práve tak nenazýva, keďže dokumenty a dohovory boli väčšinou prijímané pred niekoľkými desaťročiami, ale v podstate, po preštudovaní odporúčaní, zahŕňajú aj oblasť inkluzívneho vzdelávania. 
8/ Slovenská republika v roku 2010 ratifikovala Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Prvá implementačná správa by mala byť predložená príslušnému výboru OSN do leta budúceho roka. To znamená, že je potrebné nejakým spôsobom vyhodnotiť a zmonitorovať dopad tých praktických opatrení, ktoré sa už nachádzajú v súčasnom školskom zákone. V každom prípade je aj toto problematika, ktorou by sa bolo potrebné zaoberať v rámci pracovnej skupiny. 
9/ Vzhľadom na urgentnosť a aktuálnosť problematiky, aj vzhľadom na rôzne iné zákonodarné iniciatívy, otázka Rómov vo vzdelávacom systéme je špeciálna otázka, ktorej sa v každom prípade aj v tejto pracovnej skupine treba zodpovedne venovať. 
10/ Vzhľadom na skutočnosť, že existujú rôzne iné pracovné skupiny, ktoré sa na túto problematiku pozerajú zo svojho pohľadu, požiadal zástupcov vecne príslušných inštitúcií, organizácií, ktoré sú kompetentné v tejto oblasti, aby ako prvé vystúpili v diskusii a povedali zo svojho pohľadu, ako vidia situáciu. 

2. Diskusia

Zuzana Kumanová, riaditeľka Odboru koncepcií, analýz a regionálnej koordinácie, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity
-	pokiaľ ide o aktivity Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity vo vzťahu k vzdelávaniu, tak z minulého roka zostal rest aktualizácie akčných plánov Dekády začlenenia Rómov 2005-2015. Bola to aktivita, ktorá bola súčasťou slovenského predsedníctva v rámci dekády. Aktualizácia sa začala realizovať v marci 2010. Zasadali, stretávali sa pracovné skupiny na štyri prioritné oblasti - vzdelávanie, bývanie, zamestnanosť a zdravie. V lete pracovné skupiny svoju činnosť prerušili s tým, že sa počká na nové programové vyhlásenie vlády SR a potom na jeseň opäť začali pracovať. S tým, že intenzívna práca v pracovných skupinách začala až po novom roku, lebo jednotlivé rezorty pripravovali svoje vlastné koncepcie, takže sa do istej miery predbiehali samotné diania na rezortoch,
-	intenzívne sa stretávali vo všetkých štyroch pracovných skupinách vrátane vzdelávania a sú pripravené akčné plány, ktoré v oblasti vzdelávania majú cca 6 cieľov. Sú to ciele od predprimárneho vzdelávania, cez primárne vzdelávanie, stredoškolské vzdelávanie, vzdelávanie, ktoré sa týka využívania rómskeho jazyka, dotýkajú sa aj špeciálneho školstva a pedagogických zamestnancov. Čiže v týchto oblastiach existujú jednotlivé opatrenia,
-	akčné plány sú výsledkom práce pracovných skupín a teda aj akýmsi kompromisom v tých pracovných skupinách, berie sa to ako určité zlepšenie situácie, ktorá vo vzťahu k akčným plánom bola. Určite sú presnejšie, dajú sa merať, sú kvantifikovateľné,
-	tento materiál by mal v krátkom čase ísť na medzirezortné pripomienkové konanie a  pred letom na rokovanie vlády,
-	je stanovená úloha týkajúca sa prípravy rómskej stratégie na základe európskeho rámca stratégie do roku 2020, kde sa predpokladá aktívna participácia v spolupráci s ďalšími inštitúciami, a kde opäť vzdelávanie bude tvoriť veľmi významný komponent.

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
- 	položil p. Kumanovej otázku, či je spokojnosť s prácou na revízii.

Zuzana Kumanová, riaditeľka Odboru koncepcií, analýz a regionálnej koordinácie, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity

-	viacerí zúčastnení dnešného pracovného stretnutia sú zároveň aj členmi tej pracovnej skupiny a vedia, ako ťažko sa rodia jednotlivé úlohy,
-	úlohy musia zodpovedať súčasnej legislatíve, lebo je snaha, aby boli aktuálne, snažia sa reflektovať momentálny stav,
-	predpokladá sa, že ak sa bude pripravovať európska stratégia, tak bude skôr vo forme zámyslov, zámerov, teda toho, čo by sme v roku 2020 chceli vidieť,
-	súčasná príprava akčných plánov je výsledkom, je kompromisom.

Zuzana Zimenová, poradkyňa štátneho tajomníka Jaroslava Ivanča pre oblasť regionálneho školstva
-	informovala, že je členkou internej pracovnej skupiny na ministerstve školstva, ktorá už niekoľko mesiacov pracuje na vytváraní konceptu zmien v regionálnom školstve, to znamená na úrovni materských, základných a stredných škôl,
-	pracovná skupina sa niekoľko mesiacov - v nadväznosti na potenciál pripomienok, návrhov a rôznych poznámok aj z externých pracovných skupín - venovala tomu, aby vyšpecifikovala hlavné problémy vo vzdelávacom systéme a načrtla vecné návrhy ich riešení, to znamená, že zatiaľ nie sú detailne vypracované, ale vecné návrhy najdôležitejších problematických oblastí už sú pripravené. Dodržiavali časový harmonogram, ktorý bol stanovený aj uznesením vlády. To znamená, koncepcia mala byť zverejnená v máji, druhá v júni, mali byť dve. Mala byť jedna týkajúca sa stredných škôl. Potom druhá týkajúca sa materských a základných škôl. Napokon sa pripravuje jedna spoločná a výsledok doterajších prác je zatiaľ ten, že sa odkladá zverejnenie tejto koncepcie z mája na september, má to mnohé dôvody,
-	zároveň uviedla, že interná pracovná skupina veľmi víta sformovanie tejto pracovnej skupiny na úrovni Úradu vlády SR, pretože ľudskoprávny rozmer vnímajú ako základný východiskový. A je to vo svojej podstate určujúca optika, ktorou by sa malo nazerať na vzdelávací systém a na jeho zmeny. A je to aj širšia téma ako len rómski žiaci alebo žiaci so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, s čím vyjadrila súhlas,
-	pracovná skupina bude mať silu a potenciál aj na to, istým spôsobom koordinovať rôzne rezortné vízie, dávať ich dohromady a jej výstupy budú vedieť ovplyvňovať aj koncepčné práce na rezorte školstva, čo by veľmi pomohlo,
-	keď uviedla, že viacero dôvodov je tých, pre ktoré sa zámer alebo úmysel zverejniť koncepciu odkladá na september, tak jedným z  dôvodov je, že naozaj nie sú vyjasnené základné filozofické rámce, akým smerom a akým spôsobom tie zmeny manažovať tak, aby bol jednotný vzdelávací systém (v zmysle jednotný ako niekam smerujúci). Čiže sú to aj filozofické záležitosti a filozofické otázky, ktoré sú stále otvorené.

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	položil otázku, či by bolo možné jasnejšie definovať, v čom sú tie základné rozdiely, lebo o tom by sa malo diskutovať, táto pracovná skupina by mala debatovať práve o tom, že ako sa pozerá na rozdiely v základných filozofických rámcoch, k tomu by mala zaujať nejaké stanovisko, ináč v podstate by bola ďalšou v poradí a nemala by nejaký zmysel,
-	čiže k tomuto by sa malo zaujať nejaké stanovisko, ale k tomu je potrebné najprv definovať, čo sú základné filozofické rozdiely, ale je možné sa k tomu vrátiť.

Eva Ďuríková, Nadácia otvorenej spoločnosti
-	zúčastňuje sa dnešného rokovania v zastúpení p. Vlada Rafaela, ktorý je členom pracovnej skupiny, ktorá sa venuje desegregácii,
-	predminulý týždeň Nadácia otvorenej spoločnosti uskutočnila seminár k desegregácii rómskych žiakov vo vzdelávaní, kde sa pracovalo v štyroch skupinách. Jedna skupina sa týkala financovania školstva ďalšia skupina sa týkala vízií inklúzie,
-	vo vzťahu k inklúzii priblížila niekoľko záverov zo stretnutia - inklúzia nie je jasne zadefinovaná. To je možno prvá vec, že inklúzia potrebuje jasne zadefinovať, aby sa pri stanovovaní implementácie inklúzie vychádzalo z rovnakých východísk. Inklúzia je vnímaná možno rôzne, ale chýba spoločný pohľad. Ale v zásade, inklúzia je vlastne prispôsobenie prostredia potrebám všetkých detí. A od takejto širokej definície sa možno odvíjajú konkrétnejšie súvislosti týkajúce sa inklúzie,
-	uviedla niekoľko opatrení, ktoré boli navrhnuté na seminári - zabezpečenie dlhodobého financovania školstva zo štátneho rozpočtu. A práve tejto kapitoly, ktorá sa týka inkluzívneho vzdelávania, premeny komplexného systému, pretože inklúzia si vyžaduje nielen finančnú podporu, ale aj systémové zmeny. Ďalej je potrebné pripraviť odborníkov, ktorí sa na inkluzívnom školstve budú podieľať, pretože učitelia na inklúziu pripravovaní nie sú. To znamená posilniť vzdelávanie pregraduálne, ale aj postgraduálne, aby pedagógovia ale aj iní odborníci, ktorí participujú na inkluzívnom vzdelávaní boli kvalitne pripravení. Podporou inkluzívneho vzdelávania by mohli byť aj celodenné výchovné systémy, otvorené školy a neformálne vzdelávanie ako podpora systému inklúzie. Jedným z výstupov bolo aj prehodnotenie zrušenia špeciálnych škôl, pretože inkluzívne vzdelávanie, aj keď prinesie novú kvalitu, ale je samozrejmé možné, že budú deti, ktoré budú potrebovať špeciálne školstvo, ktoré budú potrebovať vzdelávať sa v špeciálnych školách.

Miroslava Hapalová, riaditeľka pobočky Člověk v tísni – Slovensko
-	je členkou koalície za rovnosť vo vzdelávaní, zúčastňovali sa pracovných skupín aj v rámci úradu splnomocnenca, budú členom pracovnej skupiny aj na ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny,
-	inklúzia je niečo, čo sa prierezovo tiahne všetkými týmito pracovnými skupinami,
-	inkluzívne vzdelávanie by malo byť jedným z východiskových princípov pri tvorbe akýchkoľvek národných akčných plánov v oblasti vzdelávania rómskych detí, ale aj iných žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami a iných detí,
-	napríklad v akčných plánoch dekády v oblasti vzdelávania bolo vypracovanie koncepcie inkluzívneho vzdelávania ako jedno z navrhovaných opatrení, avšak po intervencii ministerstva školstva bolo vypustené. Takže predtým, než sa vôbec začne diskusia o nejakých základných princípoch a definovať inklúzia, požiadala o ujasnenie, či inklúzia je jeden z princípov, ktoré si chce ministerstvo školstva osvojiť, alebo je to niečo, čo je vlastne postranné a ministerstvo školstva sa tým momentálne nebude zaoberať, pretože v zásade sa to týka politík v pôsobnosti tohto rezortu. 

Viliam Kratochvíl, Filozofická fakulta UK
-	zaoberá sa problematikou výučby dejepisu a tvorby učebníc,
-	uviedol vzťah inkluzívneho vzdelávania a hlavne média výučby, ktorým sú učebnice, aj vzťah ministerstva školstva a inklúzie,
-	upozornil, že pokiaľ ministerstvo školstva bude tolerovať tvorbu takých učebníc, ktoré priamo natvrdo vylučujú inkluzívne vzdelávanie, tak nevie, kam sa dostaneme. Mal na mysli učebnicu pre 9 - ročné deti Drahoslava Machalu Čítanie o Slovensku. Táto učebnica dostala doložku na šesť rokov a práve táto učebnica je médiom, ktoré natvrdo vylučuje inkluzívne vzdelávanie. Takže aj v tomto kontexte chcel upozorniť, aby ministerstvo školstva do istej miery na to reagovalo. To je aj otázka minulosti. Existuje napríklad vlastiveda z roku 2004, v ktorej explicitne nie je ani jedna zmienka o národnostných menšinách. A tieto učebnice stále fungujú. Takže vyzval zástupcu ministerstva školstva, aby k tomuto zaujali nejaké stanovisko, či takéto učebnice môžu fungovať v modernej demokratickej spoločnosti?

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	definoval základnú filozofickú otázku, jedným z cieľov inkluzívneho vzdelávania je zvýšenie sociálnej kohézie spoločnosti,
-	základný filozofický rozdiel spočíva v tom, ako chápu rozličné skupiny, možno aj politické alebo intelektuálne, cestu k sociálnej kohézii, čiže, do akej miery v dosahovaní sociálnej kohézie má miesto aj rešpektovanie identity a osobitosti rôznych inakých skupín. To je základný problém, ak teda chceme mať jednotnú školu, uniformnú školu alebo školu, ktorá na jednej aj na druhej strane, teda aj na strane skupiny s osobitosťou aj na strane väčšinovej skupiny vo vzdelávaní oboch týchto skupín zohľadňuje osobitnosť jedných aj druhých,
-	ďalší problém spočíva v otázke financií, ak chápeme otázku inkluzívneho vzdelávania ako prierezovú a naozaj to myslíme vážne, tak to potrebuje systémovú zmenu. Potrebuje zmenu, ktorá sa dá nazvať systémová. A to potom samozrejme potrebuje okrem politickej vôle aj dostatok financií. K tomu, aby ministerstvo financií dalo na to financie, tak je potrebné požiadavku jasne zdôvodniť. Následne samozrejme musí byť jasne vysvetlené aj koncepčne inkluzívne vzdelávanie a zároveň musí byť aj ekonomicky vyčíslená výhodnosť inkluzívneho vzdelávania. Toto sú všetko dáta, ktoré v súčasnosti nie sú. Nie je zatiaľ dátami podložená ekonomická finančná výhodnosť inkluzívneho vzdelávania, pričom ešte samozrejme sú aj niektoré zásadné filozofické rozdielne pohľady na samotné inkluzívne vzdelávanie,
-	je potrebný naozaj otvorený dialóg, je potrebné jasne definovať problémy. A táto pracovná skupina je v tejto podobe v zásade neformálna. Toto nie je nejaké fórum, kde sa prijímajú nejaké politické závery. Toto je pracovná skupina, ktorá má odporúčajúci charakter z poradného orgánu vlády pre ľudské práva. Ale kde inde sa má hovoriť o ľudskoprávnych veciach, ak nie na tomto fóre? V  najzákladnejších veciach by bolo potrebné jasne povedať, kto si čo myslí, pretože bez toho sa nedá pohnúť ďalej. Vždy to bude v nejakej polohe, že niečo aj je a nie je to úplne dokonalé. A nevieme presne, akým spôsobom dosiahnuť tú vyššiu dokonalosť.

Zuzana Zimenová, poradkyňa štátneho tajomníka Jaroslava Ivanča pre oblasť regionálneho školstva
-	nie je zatiaľ jasná filozofická vízia tvorby nového konceptu regionálneho školstva, to je fakt,
-	je jednoduché dať do deklaratívneho vyhlásenia, či už je to programové vyhlásenie vlády alebo aj keby to bola nejaká deklaratívna iná forma ako ucelená koncepcia, iná forma materiálu z ministerstva školstva, je jednoduché dať deklaratívne prísľub, že sa smeruje k inkluzívnemu vzdelávaniu,
-	avšak pracovná skupina okolo koncepcie jednoznačne tlačí rezort školstva do vyjadrenia, či súhlasí s vytvorením prostredia na inklúziu. Čiže s jednotlivými vecnými návrhmi, ktoré majú vytvoriť optimálne prostredie začlenenia všetkých týchto detí, nielen rómskych detí, ale začlenenia všetkých detí do bežného vzdelávacieho prúdu. To nie sú jednoduché veci. A presne ako hovorí pán Kratochvíl, to sa týka obsahu vzdelávania, učebníc, pedagogického zboru, alebo pedagogických, nepedagogických zamestnancov, asistentov, to je obrovský balík problémov,
-	vždy, keď je predmetom diskusie téma filozofie alebo hlavných princípov vzdelávacieho systému, alebo zmien týchto princípov, alebo nejaké otočenie systému nejakým smerom, tak debatovať bez ťažkého balíka jednotlivých opatrení sa nedá. A práve vo chvíli, keď sa ťažké opatrenia začnú pomenúvať, tak sa debata zastaví zatiaľ na rezorte školstva. Taká je realita. To je fakt a presne súvisí najmä so vzdelávacím obsahom a s úpravou  prostredia.

Viliam Kratochvíl, Filozofická fakulta UK
-	okolo filozofie, okolo princípov sa robí veľká veda, je potrebné viac pragmatizmu,
-	isté princípy, východiská sú spracované, samozrejme, že nie všetky sú optimálne, ale domnieva sa, že nie je neprekonateľnou prácou naformulovať základné princípy smerovania školského systému,
-	to znamená, že ide o také princípy, ktoré sa dajú konkretizovať na nižších úrovniach. Nesmú to byť princípy, ktoré sú všeobecné, abstraktné, veľmi perspektívne. Ale ide o princípy, ktoré sa dajú konkretizovať,
-	uviedol príklad európskeho dejepisu - v nemeckom dejepise, a dotýka sa to aj nášho problému inkluzívneho vzdelávania, je základným princípom multiperspektivita. To je didaktická zásada, ktorá smeruje k problému riešenia konkretizovania práve inkluzívneho vzdelávania v našom prípade. To znamená, že tam sa objavujú špeciálne pre dejepis pragmatické, konkrétne, jasné princípy. A takéto princípy by sa mali všeobecne naformulovať. To nie je zložité. Toto je veľmi dôležité. Mať princípy a základné ciele a potom je možné sa od toho odraziť. Musia to byť princípy, ktoré sa dajú naplniť, ktoré sa dajú konkretizovať, ktoré pochopí učiteľská obec. A potom samozrejme v jednotlivých predmetoch,
-	oboznámil prítomných s aktivitou Rady Európy v Štrasburgu, ktorá zložila expertnú komisiu pre podnety, odporúčania, interkultúrnych kurikúl v EÚ. Za SR je členkou v komisii p. Darina De Jaegher zo Štátneho pedagogického ústavu ako jediná. Ona bola expertnou skupinou poverená, aby takúto skupinu z hľadiska jazykového vzdelávania, humanitných predmetov aj prírodovedných predmetov vytvorila. To znamená, že by malo ísť o nejakú koordináciu, že už existujú isté praktické aktivity, aby ľudia v úzkych pracovných skupinách diskutovali a dokázali vypracovať isté podnety, návrhy pre tvorbu interkultúrnych kurikúl, alebo lingvistických kurikúl. Toto je kľúčová záležitosť. 

Klára Orgovánová, riaditeľka, Rómsky inštitút
-	pracovná skupina, keďže bola zriadená, tak má veľký význam, pretože je poradným orgánom alebo odporúčacím orgánom pre radu, ktorá je veľmi vážnym poradným orgánom vlády, takže pracovná skupina je správnym miestom, aby sa dospelo ku konkrétnym veciam,
-	základné rámce otázky inkluzívneho vzdelávania a jej filozofie boli dané minimálne pred desiatimi rokmi,
-	hovoriť o inkluzívnom vzdelávaní, nie je iba prednostne hovoriť o rómskej menšine, keď vieme, že sa to dotýka mnohých aspektov, dotýka sa to Rómov, ale hovoríme o mnohých iných menšinách a možno nie iba o národnostných alebo jazykových menšinách. Čiže aspekty inklúzie budú mať iný charakter u maďarských detí a iný charakter budú mať u rómskych detí,
-	vo vzťahu k rómskym deťom, základné aspekty inklúzie už boli zadefinované a nie je nevyhnutné neustále opakovať dekádové plány, alebo akékoľvek iné plány,
-	momentálna výzva Európskej komisie na prípravu stratégie pre Rómov je veľmi dobrou príležitosťou, aby sa predefinoval zámer aj slovenskej vlády, akým spôsobom bude v ďalších rokoch postupovať pri riešení vážnych problémov tejto menšiny, vrátane vzdelávania. A pravdepodobne tento rámec určí nejakú základnú líniu. Ale nie je možné vymyslieť nič iné a priority sú dané a sú dané niekoľko rokov a veľmi výrazne sme v nich nepostúpili,
-	to znamená, keď jedno zo základných odporúčaní tejto skupiny bude presadzovanie priority desegregácie vzdelávania rómskych detí, to by bolo postačujúce,
-	ak je to takto, bolo by vhodné začať v tejto skupine hovoriť o prioritách vo vzťahu k jednotlivým menšinám, a pokiaľ ide o rómsku menšinu, vedia sa pomerne presne zadefinovať.

Ján Hero, riaditeľ, Súkromná Spojená škola a gymnázium, Kremnica
-	Súkromná Spojená škola a gymnázium predstavuje celodenný výchovný systém, kde majú základnú školu s materskou školou, základnú umeleckú školu, centrum voľného času, školský internát v rámci projektu „Cez deti k rodine“,
-	v duchu samotnej filozofie uviedol, že doposiaľ absentovala platforma,
-	vznik pracovnej skupiny považuje za veľmi dôležitý krok, pretože už dlhé roky, 10 - 15 – 20 rokov vieme, že existujú nástroje z Rady Európy, ktoré sú ľudskoprávneho charakteru. Sú mnohé dokumenty, odporúčania, ktoré sa však v praxi nerealizujú,
-	ocenil vznik platformy a prípravu koncepcie,
-	pri hľadaní definície inklúzie, aktuálnych potrieb, čo aplikovať, sa javí momentálne otázka odstraňovania prekážok práva dieťaťa na prístup ku kvalitnému vzdelávaniu,
-	význam pracovnej skupiny vidí v hľadaní a pomenovaní existencie veľkého počtu detí, ktoré majú nenaplnené právo na prístup ku kvalitnému vzdelávaniu, čo môže byť na princípe marginalizácie, alebo zdravotného postihu,
-	je potrebné skutočne presne pomenovať situáciu, poďakoval pani Zimenovej za otvorenosť za ministerstvo školstva, lebo z vlastnej skúsenosti ako bývalého štátneho úradníka a súčasnej práce v praxi skutočne vidí, že mnohé deti trpia preto, že sa nedostanú ku kvalitnému vzdelaniu, ale aj celá spoločnosť trpí, že sa nedostanú k vzdelaniu a v podstate sú vylúčené zo spoločnosti a spoločnosť musí hľadať prostriedky z národného dôchodku, ako ich zabezpečovať po celý život, čo je veľmi ekonomicky nákladná aktivita štátu na dlhé roky,
-	Rada Európy predložila deklaráciu k štátnym národným stratégiám, aby boli aj finančne pokryté, potom bude možný nejaký progres, pretože 30 rokov nie je v Európe v tejto oblasti progres,
-	Slovensko nie je krajinou, ktorá je odlišná od iných krajín, ale možno aj súčasná výzva Rady Európy alebo niektoré mnohé deklarácie, možno aj platforma EÚ 2020 sa práve v tomto období zbehla,
-	je potrebné vytvoriť platformy, kde by boli tí, ktorí sú prítomní aj dnešného rokovania, tvoria paragrafové znenia, legislatívu,
-	absentuje otvorený dialóg medzi decíznymi orgánmi a tými, ktorí pracujú v teréne,
-	preto na stretnutí u podpredsedu vlády SR požadoval, aby vznikla platforma, aby boli tí, ktorí pomenujú tých, ktorí sú vylúčení a spoločne hľadali mechanizmus či prostredníctvom legislatívy, alebo systémových zmien, aby sa prekážky spoločne odstránili. 

Štefan Tvarožek, riaditeľ, Gaudeamus – zariadenie komunitnej rehabilitácie
-	informoval o 20 - ročnej skúsenosti s inklúziou, s otvorenou školou a s otvoreným zariadením sociálnych služieb,
-	ponúkajú pracovnej skupine veľmi zaujímavé výsledky, pretože sú praktici a v istom zmysle predbiehajú legislatívu,
-	ak niečo žiak alebo klient potrebuje, nájdu spôsob realizácie.

Ivan Ištok, riaditeľ, Spojená škola Mokrohájska 3
-	od roku 1992 v škole fungovala takzvaná opačná integrácia, to znamená, že bolo umožnené prijímať aj zdravých žiakov na  školu, čo veľmi prospelo,
-	bolo to vidieť aj v praxi na deťoch, keď ešte pred 15 rokmi chodievali do mesta, tak sa všeličomu čudovali, nedostali sa do mesta, nevedeli nakupovať atď.,
-	množstvo praktických vecí sa naučili aj pomocou zdravých žiakov,
-	v súčasnosti je integrácia ohrozená, pretože vo vyhláške o špeciálnych školách sa uvádza, že školy pre telesne postihnutých sú iba pre telesne postihnutých, atď.,
-	bolo by dobré umožniť školám, ktoré majú o to záujem a podmienky, aby ich mohli prijímať, teda aby mohli realizovať aj opačnú integráciu, pretože na bežných školách veľmi dlho nebudú podmienky na to, aby mohli byť integrovaní do ich podmienok všetci, teda aj telesne postihnutí,
-	nikdy nebude taký ideálny stav a naopak treba to umožniť na opačnú stranu. 

Margita Schmidová, Pedagogická fakulta UK
-	v súčasnej dobe v problematike integratívnej, integrovanej alebo inkluzívnej pedagogiky a inkluzívneho vzdelávania venujú naozaj širokú pozornosť,
-	jednak v konkrétnych vzdelávacích kurzoch pod názvom integratívna alebo inkluzívna pedagogika, vzdelávajú špeciálnych pedagógov pre integratívne vzdelávanie,
-	to znamená, že pripravujú do budúcna ľudí, učiteľov, realizátorov myšlienok budúceho inkluzívneho vzdelávania,
-	ak sa hovorí o ponuke a možnosti riešenia, sú to ponuky z krátkodobého aktuálneho pohľadu, ale sú aj z dlhodobého koncepčného pohľadu, t.j. vízií,
-	vízií v literárnom spracovaní je už niekoľko,
-	princípy sú formulované,
-	čo nie je formulované sú stratégie, metódy, konkrétne rozpracovanie inkluzívneho vzdelávania v konkrétnom spoločnom vzdelávaní všetkých,
-	pokaľ ide o aktuálnu situáciu publikačnej činnosti, vyšlo niekoľko publikácií venovaných integratívnej pedagogike, integratívnemu vzdelávaniu alebo inkluzívnemu vzdelávaniu, ktoré sú k dispozícii, môže sa o nich diskutovať,
-	ak ide o koncept, začínajúc od terminologického vymedzenia, nie je celkom presne vymedzená filozofická platforma, báza. K tomu by bolo potrebné vyvolať širokú diskusiu a naozaj dať ju na úroveň, ako je uvedené chápané v našom štáte, alebo ako to preberáme z jednotlivých medzinárodných štruktúr,
-	v kontexte výskumu predmetnej otázky sa realizuje niekoľko výskumov spoločne so študentmi, ale aj kolegovia na fakulte realizujú široké výskumy na tejto platforme,
-	pokiaľ ide o perspektívu, otázka inkluzívneho vzdelávania je otázkou celoživotného vzdelávania,
-	upozornila, že veľmi málo pozornosti sa venuje rannej starostlivosti o zdravotne postihnutých od narodenia, 
-	ak sa nebude klásť dôraz na ranné vzdelávanie, nie je šanca zvládnuť kvalitatívne vyššiu úroveň v neskoršom vzdelávacom systéme,
-	tak ako sa staráme o ranný vek, predškolský vek, školské vzdelávanie, do oblasti inkluzívnej starostlivosti, inkluzívneho vzdelávania patrí aj seniorský vek, v tom je  celoživotné vzdelávanie veľmi dôležité,
-	pracovná skupina má naozaj veľmi významné postavenie, pretože by mohla definovať jednak termínovo v krátkodobom horizonte, čo je potrebné teraz a čo perspektívne, pretože niektoré veci, ak by sa urýchlili, tak ako napríklad zrušenie špeciálneho školstva alebo špeciálnych škôl v tom duchu, tak by to bolo na škodu všetkým, to značí, naozaj koncepčné rozpracovanie riešení,
-	pracovná skupina by sa rozhodne mala venovať aj otázkam financovania, alebo pomoci financovania jednotlivých výskumov v tomto období, aby sa platforma čo najkvalitatívnejšie zachytila,
-	pokiaľ ide o obsah, metódy vzdelávania, didaktiku vzdelávania, je to problematika, ktorá tiež potrebuje svoju starostlivosť,
-	veľmi úzko spolupracujú so zahraničnými inštitúciami, s univerzitami v Nemecku, Poľsku, Česku a na spoločných výskumoch deklarujú súčasnú situáciu.

Laco Oravec, Nadácia Milana Šimečku
-	uviedol technickú poznámku k veľkosti a doterajšiemu priebehu rokovania pracovnej skupiny, položil otázku, ako by mala fungovať táto skupina, zoznámenie sa a vyjasnenie pozícií na prvom stretnutí považuje za relevantné, rovnako dôležité však je určiť, akým spôsobom má skupina pracovať a aký typ výstupov sa od nej očakáva,
-	chápe, že to je poradný orgán, 
-	aké sú prípadne očakávania, čo by skupina mala produkovať,
-	uviedol, že prvotný plán bol nazvať pracovnú skupinu skupinou zaoberajúcou sa problematikou desegregácie vo vzdelávaní, premenovala sa následne na pracovnú skupinu pre problematiku inkluzívneho vzdelávania, čo zároveň veľmi rozširuje problematiku a stáva sa z toho veľká téma,
-	je to v poriadku, ale stále absentuje orgán, ktorý by sa špeciálne zaoberal témou segregácie a desegregácie, pretože cíti istý kvalitatívny a obsahový rozdiel medzi týmito dvoma témami,
-	po prvé, segregáciu považuje za jedno závažné porušenie občianskych práv, to je niečo, čo by rada mala veľmi legitímne riešiť, ak je existujúci stav, že sú veľkej skupine detí porušované práva na rovnosť a na prístup k službám, to považuje za porušenie občianskeho práva,
-	inkluzívne vzdelávanie, jeho stav, realizáciu alebo garantovanie vzdelávania pre všetkých považuje skôr za realizáciu progresívneho sociálneho práva, právo na vzdelanie chápe ako sociálne právo, pri ktorom štát postupne hľadá formu, ako ho najlepšie realizovať, istý nedostatok inkluzívneho vzdelávania nevníma vyslovene ako porušenie nejakých práv, dokonca sa obáva, že ak sa pracovná skupina pustí do problematiky inkluzívneho vzdelávania, čo v zásade podporuje, len veľmi pomaly sa bude prispievať k eliminácii segregácie vo vzdelávaní,
-	samotný nástroj inkluzívne vzdelávanie podľa neho neeliminuje segregáciu,
-	uviedol ešte jeden argument, podkladové materiály, ktoré sekcia zasielala (odporúčania monitorovacích orgánov) sa do veľkej miery dotýkajú Rómov a segregácie Rómov, čiže to, že sa to stratilo z  názvu je podľa jeho názoru jedno zo zahmlievaní a zmäkčovaní agend a okrem programového vyhlásenia vlády a niekoľkých zmienok necíti osobne, možno viacerí, že segregácia a boj proti nej by bola kľúčová agenda vlády, preto dúfal, že táto komisia to pomenuje a symbolicky to bude inštitucionalizované,
-	rešpektuje názov pracovnej skupiny, zároveň však zdôraznil, že tlak na desegregačný prvok v tejto skupine musí byť veľmi silný a výrazný,
-	na druhej strane si myslí, že komisia pre inkluzívne vzdelávanie skôr patrí na ministerstvo školstva, považuje to menej ako ľudsko-právnu agendu a viac ako agendu hľadania budúceho smerovania práva na vzdelanie, alebo vzdelávacích politík,
-	pozitívne je, že inštitucionalizácia pracovnej skupiny vytvára ďalší tlak, aby sa inkluzivitou zaoberalo v hľadaní filozofického smerovania, lebo zatiaľ sa na ministerstve školstva stretávali s istým nezáujmom vôbec túto tému artikulovať,
-	pracovná skupina bude v podstate dohliadať, či ďalšie smerovanie vzdelávacích politík je aj inkluzívne,
-	je potrebné zároveň v kontexte filozofie uviesť, že súčasný školský zákon a jeho princípy sú koncipované plne v duchu s koncepciou inkluzívneho vzdelávania,
-	je ľahké deklarovať smerovanie, z hľadiska princípov v podstate nie je čo riešiť, lebo celý systém je postavený na úplnej rovnosti, multikulturalite a na všetkých pozitívnych hodnotách, skôr sa to potom neodráža vo zvyšnej časti zákona,
-	bude sa zúčastňovať na práci pracovnej skupiny s tým, aby neustále poukazoval aj na potrebu prijať veľmi rázne kroky na desegregáciu nielen smerom k inkluzívnemu vzdelávaniu, ale aj priamo smerom k desegregácii.

Eva Končoková, výkonná riaditeľka, Nadácia škola dokorán
-	od roku 1994 sa snažia rôznymi formami vymodelovať prototyp inkluzívneho vzdelávania,
-	absentuje základný princíp, ktorým je celoživotné vzdelávanie a z toho automaticky vyplýva, že je potrebná jasná definícia prevenčných programov/opatrení, či už je to prevencia desegregácie alebo exklúzie aj z aspektu ministerstva školstva, tak ako je snaha realizovať opatrenia v rámci ministerstva práce a sociálnych vecí, 
-	filozofia je v poriadku, smeruje k celoživotnému vzdelávaniu vzhľadom na to, že aj v zákone je náznak od predprimárneho až po vzdelávanie seniorov, sú možnosti ďalšieho vzdelávania formou univerzít tretieho veku,
-	je potrebné jasne zadefinovať, ktoré opatrenia sú prevenčného charakteru, ktoré by zabránili segregácii v budúcnosti, keďže je to stratégia a zároveň nejaké konkrétne intervenčné opatrenia/techniky, ktoré by viedli k inkluzívnemu vzdelávaniu vrátane toho, kde sú medzery,
-	v zákone v podstate nie sú zábrany, aby sa realizovalo inkluzívne vzdelávanie, ktoré je otvorené pre všetkých (multikultúrna výchova, globálne vzdelávanie), aspekty sú tam, len je potrebné ich naplniť metodikou, čo je profesionálna odborná záležitosť, pokiaľ sa na to uvoľnia zdroje,
-	v zahraničí je dostatok skúseností, aj tu je istá možnosť formou revízie existujúcich materiálov, ktoré boli vyskúšané, prípadne v rámci vzdelávacieho systému na väčšej vzorke,
-	tretia časť opatrení – rehabilitácia škôd zapríčinených segregáciou, resp. že vzdelanie nebolo orientované na rozvoj osobného potenciálu od narodenia,
-	je možnosť nejakým spôsobom správnou metódou vo vzdelávacom systéme vo vzťahu k ďalšiemu vzdelávaniu pedagogických zamestnancov urobiť všetko,
-	systém je možno zmeniť, ale zároveň aj to, ako nastaviť prostredie, čo je potrebné na inkluzívne vzdelávanie, to sa netýka len prostredia školy, ale celkového učebného prostredia okolo žiaka, jedinca, to znamená aj vzdelávanie seniorov, resp. umožniť  dlhodobo nezamestnanej, dlhodobo negramotnej skupine, ktorá sa vytvára práve z  vylúčených skupín, vylúčených jedincov zaradiť sa späť, čiže potenciál, ktorý je v nich, aby bol nejakým spôsobom ošetrený,
-	nie je zatiaľ jasne zadefinované a nie sú členené opatrenia - v súlade s princípmi celoživotného vzdelávania - na rozvoj a ošetrenie potenciálu jednotlivca z aspektu prevencie exklúzie, segregácie.

Elena Gallová Kriglerová, Centrum pre výskum etnicity a kultúry
-	v nadväznosti na pána Oravca uviedla, že víta vznik pracovnej skupiny pre inkluzívne vzdelávanie, pretože bez inkluzívneho vzdelávania nie je do čoho desegregovať, 
-	na druhej strane priestor vidí skôr na pôde ministerstva školstva,
-	položila otázku, keďže pôsobí pracovná skupina na ministerstve školstva, ktorej práca na koncepcii bola pozastavená, do akej miery môže táto pracovná skupina vytvoriť dostatočný tlak na to, aby opäť nebola zastavená.

Zuzana Zimenová, poradkyňa štátneho tajomníka Jaroslava Ivanča pre oblasť regionálneho školstva
- 	v nadväznosti na otázku pani Kriglerovej uviedla, že činnosť pracovnej skupiny na MŠ SR nebola zastavená. Tie vecné návrhy, ktoré boli položené na stôl, boli odložené s tým, že išlo viac-menej o formu. Ministerstvo školstva teraz očakáva, že sa predloží ucelená podoba koncepcie. Už je aj detailne vypracovaná s argumentačnou bázou a s dopadmi a vyčíslením. Ministerstvo školstva sa snažilo o iný postup, o vyjasnenie si hlavných princípov, vecných návrhov, lebo väčšina z vecných návrhov má niekoľko alternatív a tie chcelo ďalej rozpracovávať do detailnej podoby. Tak sa vlastne zmenil postup, ale práca nebola zastavená.

Elena Gallová Kriglerová, Centrum pre výskum etnicity a kultúry
-	položila otázku či je možné očakávať, že ak táto pracovná skupina príde s niečím konštruktívnym, tak ako keby posilnila pozíciu pracovnej skupiny na MŠ?

Zuzana Zimenová, poradkyňa štátneho tajomníka Jaroslava Ivanča pre oblasť regionálneho školstva
- 	v nadväznosti na otázku pani Kriglerovej uviedla, že dúfa, že áno.

Ľubica Vyberalová, Národná rada občanov so zdravotným postihnutím
-	konštatovala, že inkluzívne vzdelávanie nie je problémom len Slovenska, problémy s tým majú aj členské štáty EÚ. Svedčí o tom skúsenosť, že už v roku 1996 vznikla Európska agentúra pre rozvoj špeciálneho vzdelávania. Ten názov je trochu paradoxný. Venuje sa inklúzii žiakov so špeciálnymi vzdelávacími potrebami do hlavného školského prúdu, jej členmi sú ČŠ EÚ, Island, Švajčiarsko a Nórsko s výnimkou Bulharska, Rumunska a Slovenska. Prínos tejto agentúry spočíva v tom, že jej členovia sa podieľajú na rôznych výskumných úlohách a venujú sa systému inklúzie, aj keď sa hovorí o špeciálnom vzdelávaní a materiály, výstupy sú publikované aj v jazyku členskej krajiny. Zatiaľ čerpá z českých materiálov, čo podľa nej nie je celkom správne a závažné,
-	upozornila na to, že táto európska agentúra je financovaná predovšetkým európskymi organizáciami a je tam minimálna participácia MŠ. Ako ukážku uviedla, aké publikácie vydali alebo čomu sa venovali: ranná starostlivosť, vzdelávanie učiteľov pre inklúziu, vytváranie indikátorov inkluzívneho vzdelávania, hodnotenie v inkluzívnych podmienkach. Nie všetky materiály sú preložené do češtiny, iba od doby, kedy do agentúry vstúpila Česká republika. To je asi tiež podnet pre MŠ. 

Margita Schmidtová, Pedagogická Fakulta UK
-	uviedla, že inkluzívne vzdelávanie zdravotne postihnutých má určite multidisciplinárny a medzirezortný charakter, 
-	položila otázku, či má táto pracovná skupina okrem MŠ zastúpenie aj ministerstva zdravotníctva a sociálnych vecí? 
-	uviedla, že práve skupiny zdravotne postihnutých sa dotýka komplexné riešenie tohto problému, ktoré znamená, že pracovná skupina sa nezaobíde bez spolupráce práve týchto spomínaných rezortov. To značí, že bolo by vhodné, keby mali zastúpenie aj jednotlivé rezorty,
-	história segregovaného vzdelávania trvala je príliš dlhá, nemožno očakávať, že inkluzívne vzdelávanie sa uskutoční v priebehu desiatich rokov. To značí, že je to perspektívna úloha, ktorá naozaj vyžaduje koncepčné, dlhodobé, systematické spracovanie.

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	uviedol, že väčšina z nás ani neočakáva, že môže byť inkluzívne vzdelávanie zo dňa na deň, ale jedným z cieľov tejto pracovnej skupiny by bolo práve načrtnutie jasnej stratégie krokov, ako sa dostaneme k inkluzívnemu vzdelávaniu ako k ideálnemu cieľu. To sa týka všetkých cieľových skupín, o ktorých sa hovorí,
-	zdôraznil, že táto pracovná skupina bude mať jasný plán činnosti. To, že teraz to vyzerá ako diskusný klub, ako všetky ostatné diskusné kluby, ktoré doteraz existovali v rámci poradných orgánov vlády, tak to je preto, že sme sa snažili na toto stretnutie pozvať čo najširší okruh ľudí, ktorí majú o túto problematiku záujem. Sekretariát rady očakával trošku väčší vklad MŠ aj do diskusie. Ministerstvo práce bolo pozvané,  ministerstvo zdravotníctva tento raz ešte nebolo pozvané. Na druhej strane existuje v rámci rady jeden osobitný výbor pre zdravotne postihnutých, ktorý sa bude zaoberať aj prípravou prvej správy SR pre implementáciu dohovoru a v rámci toho bude nastolených veľmi veľa problémov. MZ by malo byť súčasťou tejto pracovnej skupiny, najbližšie bude pozvané,
-	sekretariát tejto pracovnej skupiny je toho názoru, že otázka desegregácie Rómov je priorita číslo jedna v súčasnosti aj tejto pracovnej skupiny. Každá cieľová skupina má svoje vlastné špecifické problémy. To isté je možné povedať o zdravotne postihnutých. Čo sa týka problematiky desegregácie Rómov a inklúzie Rómov, je to naozaj vážna spoločenská téma nielen ľudsko-právna, ale ekonomická, sociálna a zahraničnopolitická,
-	jedným z výstupov z tohto prvého sedenia by bolo jasne si napísať plán aj časovo vymedziť a určiť zodpovedných. Postup môže byť taký, že na základe konzultácií s niektorými členmi pracovnej skupiny dostanú členovia pracovnej skupiny v rámci zápisnice tento plán aj s určením zodpovedných. Čo sa týka finančného zabezpečenia, rada má v rámci kapitoly pre ľudské práva vyčlenené financie na expertízy a štúdie. Táto pracovná skupina môže aj poveriť, resp. podpredseda vlády, ako predseda rady môže poveriť aj priamo zadať niekomu vypracovanie odborného podkladu, ktorý môže byť podkladom pre štruktúrovanú diskusiu ďalších pracovných skupín. Takto to teda bude v rámci jednotlivých špecifických problematík, čiže desegregácie Rómov, inklúzie zdravotne postihnutých, zohľadňovania aj národnostných, jazykových špecifík v oblasti národnostného školstva, aj k problematike inklúzie cudzincov a imigrantov prerokované. To sú všetko legitímne témy, ktoré podpredseda vlády, keďže je zodpovedný za implementáciu všeobecne ľudsko-právnych dohovorov, nemôže jednoducho ignorovať. Cieľom pracovnej skupiny bude, ako veľmi správne pán Hero zadefinoval,  odstraňovanie prekážok na zabezpečenie práva na kvalitné vzdelávanie čo najširšiemu okruhu obyvateľov a cieľových skupín. 

Jana Tomová, Súkromné gymnázium, Kremnica
-	uviedla, že 20 rokov pracuje na projekte, ktorý komplexne rieši problematiku od dieťaťa až po rodinu práve so zameraním na deti, ktoré vychádzajú zo sociálne znevýhodneného prostredia. Takisto sa v projekte zameriavajú aj na deti so zdravotným postihnutím, deti z detských domovov a toto chápu ako špecifické problémy, ale súčasne sa ich snažia integrovať do spoločnosti. Vytvárajú špeciálne a integrované programy. V jednej časti projektu majú rozpracovanú prácu s rómskymi deťmi, mládežou a s rodinami a takisto sa zameriavajú na rozvoj identity, ale súčasne aj zaradenia integráciou do spoločnosti. Tento projekt potvrdzuje to, čo sa tu stále hovorí, že desegregácia a inklúzia je veľmi dôležitá a prináša to už aj ovocie, 
-	požiadala všetkých zúčastnených, ktorí sú odborne zdatní a vzdelaní a majú určité pozície na ministerstvách, alebo v odborných komisiách alebo v štáte, aby boli vypracované také právne predpisy a legislatívne normy, aby tí, ktorí pracujú v priamom kontakte, mohli naozaj fungovať, 
-	zdôraznila, že majú veľké problémy nájsť v rámci legislatívy zaradiť sa, alebo nájsť nejaký mechanizmus, ktorým sa môžu implementovať ciele tohto projektu, 
-	vyjadrila vďaku pánovi profesorovi Zelinovi, ktorý im robil oponentský posudok v roku 1992 do UNESCA, kedy sa štartovali tieto projekty. Dvakrát získali ocenenie za celodenný výchovný systém,
-	uviedla, že v rómskom dieťati je obrovský potenciál, čo bolo overené, i keď ich deti boli veľakrát diagnostikované v testoch hraničným pásmom, musia prebehnúť aspoň štyri roky akcelerácie a keďže majú celodenný výchovný systém, dieťa v prvom rade musí vedieť, čo chce a že môže chcieť. To sú základné princípy. U rómskeho dieťaťa, keď sa ho spýtate, že čo z neho bude, tak povie, že na podpore, pretože má modely správania od rodičov. Z uvedeného dôvodu sa snažia doňho vsadiť, že najprv musí vedieť, že môže chcieť, pretože má úplne odlišné prostredie, je izolované, je segregované, musia ho oboznámiť s prostredím spoločensko-právneho vedomia. Potom keď to dieťa začne objavovať tento svet, ktorý mu je umožnený cez projekt tým, že sa snažia vytvárať rôzne modelové situácie, kde sa to dieťa zoznámi s Tatrami, s Bratislavou, s hudbou, s výtvarným umením, so súťažami a samozrejme so základným vzdelaním, ktoré je bežného typu. Ak to dieťa začne objavovať, že tu je široký svet, od ktorého ono bolo izolované a sú tu organizácie, školy, alebo tie, ktoré to môžu implementovať a majú to za čo implementovať. Ak to nemajú za čo implementovať, tak potom tu je základný problém,
-	podotkla, že za dvadsať rokov sa nevieme napojiť na nejaký mechanizmus, ktorý by nám toto túto desegregáciu umožňoval implementovať do praxe. Ak dokážeme u dieťaťa vzbudiť to, že nielenže chce, ale aj môže, ak dokážeme v spoločnosti, v obecných úradoch alebo na mestských úradoch alebo vôbec v spoločnosti obcí, miest získať podporu v tom, že aj oni získajú povedomie, že aj oni chcú a môžu byť podporným systémom pre takéto dieťa, tak potom sme vlastne vyhrali. Pretože to dieťa chce, spoločnosť chce a môže a zafinancuje to, dieťa nám porastie, 
-	v nadväznosti na pána Hera uviedla, že otázka znie, či si dieťa nemôže preniesť do základnej školy ten istý koeficient, ktorým sa vzdeláva v špeciálnej škole ako hraničné pásmo s tým, že sa od neho vyžaduje veľmi málo, má samé jednotky, ale keď ide na učňovku dvojročnú, nemá uplatnenie,
-	uviedla, že ešte vzdelávajú mladých dospelých, ktorí nemajú ukončené vzdelanie. Majú skúsenosti s tými, ktorí ukončili vzdelanie, že dnes už študujú v maturitných ročníkoch, majú učňovské odbory a po špeciálnej škole 26, 27-roční študujú teraz základnú školu,
-	položila otázku, či sme naozaj tak bohatý štát, ktorý si to môže dovoliť, že naši rómski žiaci vlastne nemajú prístup k vzdelaniu v tom zmysle, že on vie, že ja budem len špeciálny, ja som mentálny. Aby toto dieťa malo vedomie o sebe, že ono nemá možnosť rastu? 
-	ak u nás už gymnazisti teraz čakajú na to, že bude raz lekárka a inžinierka, v ZŠ už perspektívne uvažuje o tom, že bude ekonóm, že bude učiteľ, v tom vidia posun. To znamená, že buďme úplne konkrétni a praktickí. Ak dieťaťu vytvoríme spoločenské prostredie, že ho nebudeme limitovať nejakými pedagogickými, psychologickými i hraničnými pásmami, ale mu povieme: Áno, ty môžeš, ty chceš a my ti v tom pomôžeme, budeš rásť, získaš vzdelanie a raz ty nebudeš na podpore“, tým pádom vlastne vytvárame v rannom detstve potenciál toho, že to dieťa po štúdiu naozaj bude úspešné, 
-	uviedla, že konkrétne z projektu majú už lekárov, inžinierov, ktorí sú dokonca v zahraničí a keby nemali podporu pri štúdiu úplne jednoduchú, rodina nepotrebovala nič, len zaplatiť stravu, ubytovanie a cestovné, ktoré bolo podporené zo zahraničia a dnes sú vo Švajčiarsku. Takže potenciál v rómskych deťoch je,
-	zdôraznila, že stravu, cestovné, ubytovanie a pomôcky nepotrebujú, ale potrebujú presunúť špeciálny koeficient do základných škôl a podporiť od materskej školy. Tieto štyri veci, až po maturitu alebo po odbornú skúšku, po ukončení odborného vzdelania a štát nemusí vynakladať obrovské prostriedky na sociálne dávky do šesťdesiatky. Majú rodičov, ktorí sú vo výkone trestu za sociálnu kriminalitu, lebo sa napojili na elektrický prúd. Deti by boli v detskom domove. Oni ich vlastne zachránili, aby neodčerpali štátu, aby sa vzdelávali v domácom prostredí. Otec sa vrátil, dnes je socializovaný, pracuje, 
-	uviedla, že by sme mali v spoločnosti pozitívne rozmýšľať a vytvárať pozitívne zamestnania, nie tie reštriktívne.  

Miron Zelina, riaditeľ Ústavu Humanitných štúdií, Pedagogická fakulta UK
-	uviedol, že pokiaľ sa týka filozofických princípov v zákone o výchove a vzdelávaní sú v § 3 definované princípy k základnej výchove a vzdelávaniu a nie je uvedené v programovom vyhlásení vlády, že by sa chcel zákon novelizovať alebo meniť. Takže pokiaľ platia, tak platia. Vyjadril súhlas s tým, že samozrejme ich prevod do praxe nie je dostatočný. Programové vyhlásenie vlády hovorí jedine o diagnostike, v čom sa už urobili kroky,
-	zdôraznil, že pokiaľ sa týka tejto pracovnej skupiny, nie je na rozdiel od svojich kolegov celkom presvedčený, že pracovná skupina je funkčná v súčasnom zložení. Tých úloh je strašne veľa. Každý vystupuje so svojím problémom. Možno by bolo dobré v  úlohách rozdeliť ich na nejaké problémové okruhy, že kto s kým, s čím robí, napríklad telesne postihnutí, zrakovo, sluchovo, mentálne a tak ďalej a iné oblasti, aby sa pracovalo odborne a aby sa pohlo ďalej. 20 rokov sa opakujú tie isté veci. Mnohé veci sa podarilo urobiť, zaviesť a sú skúsenosti, ale v podstate sa nehýbeme dopredu. Navrhol, aby sa trochu zmenilo poslanie a funkcia tejto skupiny. Je potrebné skôr rozdeliť funkcie, alebo pracovať odborne na problémoch a ne ísť stále dookola o tom istom, 
-	upozornil, na to, že situácia sa dosť radikálne zhoršuje, ale hlavne sa menia postoje majoritnej populácie k menšinám. Máme niektoré výskumy a dá sa to sledovať aj inak, že postoje sa zhoršujú, sú viac diskriminujúce, segregujúce, než predtým. To je veľmi vážna otázka. Nikto to poriadne neanalyzuje a zdá sa, že my môžeme robiť tieto drobné opatrenia, alebo urobiť niektoré dobré školy, pár učiteľov, ale systémovo sa ide k horšiemu a vlastne život nás dotlačí k tomu, že budeme musieť prijať radikálne kroky k tomu, aby sa situácia menila,
-	uviedol, že jeden z radikálnych krokov by bol zrušiť špeciálne školy. Samozrejme to chce dobre premyslieť. Je tam veľa otázok, na ktoré treba odpovedať, ale principiálne by to išlo urobiť, len by si to vyžadovalo prácu, 
-	zdôraznil, že možno je vážna otázka, či sa bude novelizovať školský zákon, alebo nie. Nemáme tu oficiálneho zástupcu MŠ. Keď sa bude novelizovať, tak je to potom všetko úplne o niečom inom. Keď sa nebude novelizovať, tak potom je potrebné tie princípy, ktoré tam sú napísané, niektoré veci asi bude potrebné novelizovať, alebo len previesť do praxe. 

Magdaléna Špotáková, Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie
-	zdôraznila, že sme pracovná skupina pre problematiku inkluzívneho vzdelávania. Napriek tomu už párkrát zaznelo, nehovoríme o deťoch, ktoré patria do iných škôl, nehovoríme o mentálne postihnutých deťoch, ktoré patria do špeciálnych škôl. Ešte veľmi dlho nebudú základné školy pripravené na telesne postihnutých, 
-	na druhej strane sa hovorí o tom, že nám chýbajú nejaké základné filozofické východiská pre inklúziu. To je veľmi jednoduchá filozofia. Škola je pre každé dieťa. Každé dieťa, ako principiálny postoj, patrí do školy, ktorú má za rohom. Môže sa potom stať, že po roku škola príde na to, že nie je schopná to dieťa optimálne vzdelávať. Nie, že dieťa do nej nepatrí. To sú základné východiská. Každé dieťa patrí do školy, ktorú má najbližšie a môže sa stať, že naše pedagogické, psychologické a iné zručnosti a poznatky nie sú tak ďaleko, aby sme to zvládli. Nie preto, že ono k nám nepatrí. To je základné východisko, lebo na inklúziu treba možno aj veľa rokov, to je pravda, ale najmä v druhom rade peniaze a v prvom rade zmenu postoja. A pokiaľ budeme automaticky uvažovať, kto kam patrí, tak sme na svetelné roky vzdialení od inklúzie. 

Klára Orgovánová, riaditeľka, Rómsky inštitút
-	vyjadrila súhlas s pani Špotákovou a uviedla, že je to veľmi široká téma a hlavnú zodpovednosť má predovšetkým MŠ,
-	navrhla, aby MŠ vypracovalo správu status quo, o tom, čo momentálne existuje, čo sa deje v oblasti inkluzívneho vzdelávania. Nemusí to byť podrobná správa, ale náčrt toho, čo už existuje. Pretože nie je potrebné hovoriť o veciach desať alebo pätnásť rokov starých a určite mnoho ľudí, ktorí sú prítomní, sú reprezentantmi konkrétnych pilotných programov, ktoré robili za posledné roky a majú z toho výstupy a väčšinu týchto výstupov má aj MŠ. Takisto vieme prečo alebo vieme, že to neimplementovalo MŠ a možno by v tejto správe malo byť aj vysvetlené, prečo nie. Takže, ak sú z tejto pracovnej skupiny odporúčania, záznam, tak môžeme urobiť správu, prehľad, čo sa vlastne deje, čo sa dá urobiť. Možno z toho by nám potom vyvstali priority a otázky, ktorým sa máme venovať dlhodobejšie a krátkodobejšie,
-	zdôraznila, že sa už určite prejednávali návrhy štátneho rozpočtu na budúci rok. Ak iba v otázke vzdelávania rómskych detí by sme chceli urobiť možno iba základné veci, ktoré sú súčasťou inklúzie, tak treba zabezpečiť, aby boli dostatočné finančné prostriedky na asistenta učiteľa a na predškolskú prípravu. 

Daniel Škobla, Regionálne centrum UNDP
-	vyjadril poďakovanie za pozvanie do tejto skupiny, ktorá je potrebná a UNDP sa samozrejme bude snažiť prispieť k úspešnej práci tejto skupiny,
-	vyjadril súhlas s niektorými svojimi predrečníkmi - pánom Oravcom aj pánom profesorom Zelinom, ktorí podľa neho správne upozornili na určité metodologické problémy, že problematika inkluzívneho vzdelávania, tak ako je to teraz definované, je príliš široká. Sú tam niektoré otázky kurikulárne, ako sa bude učiť dejepis a tak ďalej. Otázka rómskej desegregácie, desegregácie je špecifická otázka, ktorá má v podstate iné východiská aj nástroje, ako jej čeliť. Bolo by veľmi potrebné rozdeliť prácu tejto skupiny do určitých tematických okruhov,
-	navrhol veľmi zvážiť a porozmýšľať nad tým, ako bude vedenie tejto skupiny, keď už dostane nejaké výstupy z jej práce, komunikovať s decíznou sférou, konkrétne s ministerstvami, atď. Pretože jeho skúsenosť je aj z práce na aktualizácii Národného akčného plánu dekády rómskej inklúzie, že v princípe skupina odborníkov sa dokáže dohodnúť na určitých základných princípoch, východiskách. Niekedy je o tom diskusia, ale v princípe to nie je problém. Problém začína vtedy, keď sa východiská začínajú akoby roztápať do konkrétnych opatrení, do konkrétnych implementačných možností, finančných možností, atď. Vtedy rezistencia rezortov je obrovská a  materiál sa úplne v podstate môže akoby podmínovať. Čiže vedenie tejto skupiny by malo veľmi dobre od začiatku premyslieť svoje lobistické možnosti, alebo svoje akčné možnosti, ako to presadiť. 

Magdaléna Špotáková, Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie
-	vyjadrila pochopenie pre rozdrobenie skupiny na expertné alebo odborné podskupiny. Na druhej strane prinajmenšom v počiatočnej fáze v tom vidí aj nebezpečenstvo, lebo každý sa zaoberá svojou problematikou. Musí sa uvažovať aj nad tým, že do školy v budúcnosti príde napríklad imigrované rómske dievčatko z Rumunska na vozíku a bude sa ho od dejepisnej učebnice, ktorá bude citlivá voči rodu a zároveň voči jej imigračnému pôvodu, týkať toto až po bezbariérový vstup do školy. Nie je úplne jasné, že by sme všetci vychádzali z jednej spoločnej platformy, ktorú už teraz možno rozvetviť na jednotlivé odborné problémy. Skôr sme akoby lobisti za rôzne skupiny, pre ktoré chceme inklúziu a najprv by to chcelo to, čo sa nazýva módne filozofia, alebo skôr spoločný postoj voči odlišným ľuďom, lebo to je asi spoločné znamenie. 

Ján Hero, riaditeľ Súkromnej Spojenej školy a gymnázia, Kremnica
-	uviedol, že pred ôsmimi až desiatimi rokmi sa v rezorte školstva vyčistilo to, čo je školské, čo bude robiť rezort a to čo nepatrí do školstva - sociálne záležitosti sa oddelilo,
-	zdôraznil, že keď hovoríme o inkluzívnom vzdelávaní je potrebný medzirezortný dialóg. Preto aj na tejto platforme podporujeme, aby tu boli zastúpené aj iné rezorty. Členmi takejto platformy by mal byť rezort práce, ktorý pripravuje zákon o sociálne vylúčených spoločenstvách a aj iné rezorty, ako napríklad ministerstvo financií a ministerstvo vnútra, pretože potrebujeme apelovať aj na regionálnu alebo lokálnu samosprávu. 

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	uviedol, že pohľad Sekretariátu rady je práve ten, čo povedala pani Špotáková. Nie je možné rozlišovať medzi ľuďmi. Napriek tomu sa to môže zohľadniť pri konkrétnych opatreniach, že akým spôsobom vlastne by mal štát v  konkrétnych praktických politikách situáciu riešiť. Avšak z pohľadu ľudskoprávneho nie je možné rozlišovať,
-	vyjadril súhlas s tým, že nie sú vyjasnené filozofické základy. Na základe doterajšej diskusie sa javí, že zatiaľ je to len diskusia bez náčrtu nejakých výstupov, ale každý začiatok je ťažký. To, ako sa to dá skombinovať, očakávania, aby boli aj konkrétne výstupy, alebo návrhy smerom k jednotlivým oblastiam a k jednotlivým cieľovým skupinám, to sa dá dosiahnuť a to je aj plánom Sekretariátu rady. Bude potrebné osloviť konkrétnych expertov, aby na ďalšie zasadnutie vo svojej konkrétnej oblasti vypracovali podklad pre rokovanie.  Jednotlivé podklady musia byť prerokované pod nejakou strechou, pretože základný princíp je vo všetkých oblastiach rovnaký. Vo vzťahu k Rómom, vo vzťahu k národnostným menšinám, vo vzťahu k zdravotne postihnutým základný princíp je rovnaký. Ako zabezpečiť pre nich rovnaký prístup. Právo na vzdelanie a zároveň rešpektovať ich osobitosť. To je základný princíp. To je úplne jedno, či sa to aplikuje na Rómov, zdravotne postihnutých alebo jazykové menšiny alebo prisťahovanú postihnutú Rómku z Rumunska. Z ľudskoprávneho hľadiska je to v tomto prípade úplne jedno a jednak rada si nemôže dovoliť v tomto zmysle rozlišovať. Konkrétne opatrenia, konkrétne politiky, toto všetko musia zohľadniť a samozrejme nedá sa to urobiť bez toho, aby bola vypracovaná v každej oblasti reálna ekonomická analýza. O tomto už tiež prebehli rokovania. Sekcia ľudských práv a rovnakého zaobchádzania už viedla rokovanie aj s UNDP aj s úradom splnomocnenca, aby sa napríklad aktualizoval Atlas rómskych komunít. Úrad vlády je ochotný poskytnúť na to finančné prostriedky. Tí, ktorí na tom robili, možno by vedeli povedať, koľko by to stálo, nie je to zatiaľ vyčíslené. Ak táto pracovná skupina má mať nejaký zmysel, tak sa na to musí pozerať komplexne.
 
Zuzana Kumanová, riaditeľka Odbor koncepcií, analýz a regionálnej koordinácie,              Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity
-	uviedla, že je tu veľa ľudí, ktorí zastupujú jednotlivé skupiny, kde sa budeme snažiť nájsť nejaké spôsoby inkluzívneho vzdelávania, ale netreba zabudnúť na to, že inkluzívne vzdelávanie musí byť do niečoho a je velikánsky priestor pre to, aby sa pracovalo s majoritou, s tými, kam chceme inklúziu doviesť,
-	zdôraznila, že jej skúsenosť z akčných plánov dekády je, že ak sa na pracovnej skupine menia ľudia a nemá stabilné zloženie, tak potom sa často krát vracia k tej téme, ktorá už bola niekoľkokrát prediskutovaná a je to kontraproduktívne. 

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	uviedol, že táto pracovná skupina je do istej miery iná, než pracovné skupiny pod inými rezortmi. Táto pracovná skupina pod radou je nadrezortná. Ak nejakým spôsobom dôjde k odporúčaniam alebo bude schopná sa zhodnúť na niečom, čo bude odporúčanie, alebo výstup posunutý do rady, kde sú zástupcovia rezortov na úrovni ministerstiev a štátnych tajomníkov, tak to môže mať nejaký efekt,
-	zdôraznil, že proces dosiahnutia cieľa inkluzívneho vzdelávania je veľmi dlhodobý. Môže trvať v ideálnom stave, ak sa aj začnú robiť nejaké opatrenia, ktoré k tomu vedú, desať, pätnásť až dvadsať rokov. Ale aj proces diskutovania o filozofii alebo na konkrétnych veciach je tiež dlhodobý proces. Napríklad do konca roka treba urobiť rómsku stratégiu. Podpredseda vlády má vo svojom pláne úlohu do konca roka predložiť koncepciu dlhodobej stratégie národnostnej politiky štátu. Bez toho, aby zaujal nejakú pozíciu napríklad k otázke národnostného školstva a k otázke, ako sa inkluzivita chápe v národnostnom školstve to nie je možné. Všetky otázky sú podľa neho otvorené. Pripravuje sa zákon o SVS, do konca mája má byť predložený legislatívny zámer bez toho, aby táto otázka bola prepojená s inkluzívnym vzdelávaním. Ak sa naozaj myslí otázka inkluzívneho vzdelávania vážne, tak to sa nedá bez väčších systémových zmien. Lebo to všetko je tu naraz v tomto niekoľkomesačnom časovom priestore. 

Laco Oravec, programový riaditeľ,  Nadácia Milana Šimečku
-	uviedol, že všetko so všetkým súvisí a ľudské práva sú jednoducho za všetkým. Potom by ešte aj výstavba diaľnic súvisela s ľudskými právami a pri rade by mohli vznikať všelijaké skupiny, ktoré by preberali silne rezortné veci,
-	zdôraznil, že je potrebné určiť hranicu, kde už má začať kompetenčná rezortná činnosť ministerstva v tejto téme a kde je rozmer, kde poradný výbor rady ešte má priestor hrať. Uviedol, že by bol nerád, keby táto skupina riešila veľmi praktické otázky typu, ako financovať realizáciu inkluzívneho vzdelávania. Úloha tejto pracovnej skupiny, ktorá by teoreticky mohla byť aj krátkodobou pracovnou skupinou, je vytvoriť silný tlak na spoločenský konsenzus, prípadne vládny konsenzus, že inkluzívne vzdelávanie sa stáva jedným zo základov smerovania. Ak sa s tým stotožní veľká skupina štátnych tajomníkov, prípadne neskôr ministrov, tak proste je fakt, že agendu treba odovzdať na rezort školstva s tým, že rezortu zadefinujeme jeho základné ľudskoprávne východiská,
-	vyjadril nesúhlas s tým, že tematické skupiny musia byť len členené podľa typu detí. Tie možnosti ako rozoberať jednotlivé aspekty, sa dajú aj inak členiť. Len je jasné, že skupina 40 ľudí bude málo schopná fungovať akčne. Buď prichádza do úvahy nejaké rozdeľovanie, alebo nejaké delegovanie čiastočných úloh alebo podkladov na jednotlivých členov. Nemusí to byť podľa toho, že rómske, postihnuté a podobne. Inak by boli rozčlenené špecifické agendy. 

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania,        Úrad vlády SR
-	v nadväznosti na pána Oravca uviedol, že všetko čo povedal má racionálne jadro. Sekretariát rady to spracuje, urobí záznam a bude informovať o ďalšom postupe. Určite sa zvolí taký postup, ktorý bude praktický aj výstupovo orientovaný. 
-	vyjadril názor, že to bolo užitočné stretnutie. 

Štefan Porubský, prorektor pre vzťahy s verejnosťou, Univerzita Mateja Bela, Banská Bystrica
-	uviedol, že by bolo zaujímavé napísať akademickú štúdiu, aké rôzne pomenovania vznikli na riešenie toho istého problému od polovice 90. rokov. Dnes sa dospelo k tomu, že inkluzívne vzdelávanie. Vyjadril súhlas s týmto pojmom, lebo ide o kvalitatívne nový znak, pretože sa konečne začína hovoriť o tom, že je nejaká škola, ktorá je pre všetkých tých, ktorí do nej potrebujú chodiť a to je kvalitatívne nová vec oproti tomu, čo bolo doposiaľ,
-	uviedol, že my sme tu preto, aby sme pomenovali niektoré menšiny alebo skupiny, ktoré keď do tej školy budú chcieť ísť, tak čo od nej očakávame, že by mala urobiť pre to, aby tam tie skupiny mohli plnohodnotne účinkovať. Je zaujímavé, že sa zišli rôzne „lobistické skupiny“, ktoré určite budú presadzovať niektoré záujmy tých menšín, ktoré by sa mali objaviť v inkluzívnej škole. Toto doposiaľ nikdy nebolo, takže je to zaujímavé. Je jedna hrozba, že sa to roztečie do debatných klubov, kde budú skupinky presadzovať svoje záujmy. To je už otázka riadenia procesu, ako skupina bude fungovať,
-	priklonil sa k tomu, že spočiatku by sme sa mali dohodnúť na tom, aká bude východisková platforma. Možno by stačilo zadefinovať pracovnú definíciu inkluzívneho vzdelávania vo vzťahu k skupine, ktorá pôsobí. Aby sme si povedali všetci, že áno, s týmto môžeme súhlasiť a toto je naša predstava, čo by malo byť. Potom by sa mali špecifikovať tie cieľové skupiny, ktorých sa to týka, lebo zatiaľ nie je to celkom jasné, o aké cieľové skupiny pôjde, je mimoriadne dôležité vedieť, kto sú aktéri týchto cieľových skupín. Potom treba vedieť, aké sú „požiadavky“ voči  inkluzívnej škole, ktorá by mala plniť, aby vyhovela edukačným potrebám týchto sociálnych skupín, alebo menšinových skupín. Zatiaľ by to bolo veľmi jednoduché a ľahké, keby bolo poukázané na päť ľudí, tak to do konca týždňa vedia urobiť. Potom ale nastane problém, ktorý je tu najväčším problémom a to je to, že by sa nemali riešiť nejaké konkrétne pragmatické kroky, to sú už rezortné veci, ale mali by sa tieto kroky naznačiť, pretože sa budú vznášať požiadavky voči inkluzívnej škole, že aká by mala byť z pohľadu niektorých menšinových skupín. Tu nastáva problém, pretože na to, aby sa to mohlo realizovať, treba finančné zdroje a vie sa, že tie finančné zdroje sú obmedzené,
-	uviedol, že by bol nerád, keby sa na konci dospelo k tomu, že sa nebudú vedieť dokázať identifikovať niektoré kroky, ktoré by následne mohli ísť za sebou tak, aby sa obmedzený objem finančných prostriedkov tak investoval do toho, aby to málo, čo sa udeje, bolo potom aj udržateľné. Pretože je obrovské množstvo dobrých nápadov, ktoré sa za tých niekoľko rokov realizovali od asistenta učiteľa, počnúc cez celodenný výchovný program a tak ďalej. Problém bol v tom, že ako náhle nadšenie upadlo a bolo to vyriešené, už sa nehľadali ďalšie zdroje, ako by sa to potom mohlo v systéme aj udržať. Nič nového sa už nevymyslí, všetko už bolo vymyslené. To, čo by sa mohlo vymyslieť je to, aby sa v systéme aj udržalo, čiže aby to bolo udržateľné. 

3. Závery rokovania

Kálmán Petőcz, generálny riaditeľ Sekcie ľudských práv a rovnakého zaobchádzania, Úrad vlády SR
-	v nadväznosti na pána Porubského uviedol, že téma bola zhrnutá úplne dokonale.           V tomto zmysle, sa bude Sekretariát rady snažiť v spolupráci s niektorými expertmi, ktorí sa k tomu vyjadrili, veľmi kompetentne pripraviť tento materiál. Nie veľmi dlhý, čiže identifikovať tie cieľové skupiny, o ktoré ide. Z hľadiska tých cieľových skupín čo konkrétnejšie, než z čisto filozofického hľadiska ľudskoprávneho, znamená inkluzívne vzdelávanie, aké základné východiská by bolo treba nadefinovať, aby sa začal vôbec proces, aby sa stal udržateľným proces inklúzie týchto špecifických cieľových skupín,
-	uviedol, že sa Sekretariát rady bude snažiť takýto materiál v spolupráci s členmi pracovnej skupiny predložiť na ďalšie rokovanie pracovnej skupiny. Zatiaľ sa teda ponechá takáto široká pracovná skupina. Je produktívne počuť veľa názorov a možno, že v priebehu celého procesu sa vykryštalizuje nejaká skupina dvanástich, pätnástich ľudí, ktorá už bude intenzívne pracovať na nejakých výstupoch, ale to sa zatiaľ necháva otvorené,
-	na záver rokovania poďakoval všetkým členom pracovnej skupiny a prizvaným zástupcom za účasť a ukončil zasadnutie s informáciou, že zápisnicu z rokovania dostanú účastníci najneskôr do troch týždňov.